Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5

Sp. zn. : 3 Pv 559/09/1105	Bratislava V, 20.3.2012
EEČ : 2-12-131-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	skrátenie dane a poistného podľa § 148 odsek 4 Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 227/2005 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Rozhodnutie:
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Skutková veta:
1. Obvinený ako konateľ spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX, do účtovníctva spoločnosti XXXXX zaevidoval fiktívne faktúry a to faktúru č. XXXXX na sumu 826.006,50,-Sk, faktúru č. XXXXX na sumu 588.634,90,-Sk, faktúru č. XXXXX na sumu 433.448,30,-Sk, faktúru č. XXXXX na sumu 938.018,90,-Sk, faktúru č. XXXXX na sumu 739.242,30,-Sk, faktúru č. XXXXX na sumu 501.894,10,-Sk, teda v celkovej výške 4.027.245,-Sk, pričom týmto si zvýšil daň na vstupe a tým znížil svoju daňovú povinnosť zo sumy 761 797,-Sk na sumu 8.738,-Sk, ktorú uviedol v daňovom priznaní podanom dňa 27.02.2001, čím týmto konaním na škodu štátneho rozpočtu SR skrátil daň v rozsahu 24.996,98,-€ (753.059,-Sk).

2. Obvinený ako konateľ spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX, si na Daňovom úrade XXXXX XXXXX XXXXX, za zdaňovacie obdobie august 2002 neoprávnene uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty na vstupe a to na základe prijatej faktúry č. XXXXX zo dňa 19.08.2002 od spoločnosti XXXXX, a to za nákup tovaru vo výške 12.031.035,90,-Sk, pričom kontrolou dane z pridanej hodnoty za uvedené obdobie bol daňovým úradom zistený rozdiel dane v celkovej výške 2.249.705,90,-Sk zo zdaniteľných plnení, ktoré sa neuskutočnili a správca dane neuznal daňovému subjektu uplatnený nárok na odpočet vo výške 2.214.151,-Sk z dôvodu porušenia ustanovenia § 20 ods. 2 písm. a) zákona č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, a zároveň určil vlastnú daňovú povinnosť daňového subjektu vo výške 35.555,-Sk, čím týmto konaním si obvinený konajúci za spoločnosť XXXXX na škodu štátneho rozpočtu SR neoprávnene uplatnil nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty v rozsahu 74.676,55,-€ (2.249.705,90,-Sk).
Právna veta:
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V vedie trestné stíhanie proti obvinenému XXXXX pod sp. zn. ORP-678/OEK-B5-2002 a to pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 a pre trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a ods. 1, ods. 3 Trestného zákona účinného do 31.12.2005. 
 
Vyšetrovateľ PZ dňa 16.02.2012 predložil tunajšej prokuratúre vyšetrovací spis za účelom vykonania previerky, pričom zisťujem, že sú tu dané dôvody pre postup v zmysle § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku. 

	K záveru o dôvodnosti postupu v zmysle § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku som dospel na základe doposiaľ zadovážených dôkazov, najmä z výsluchov samotného obvineného, svedkov, ako aj z listinných dôkazov obsiahnutých v predloženom spisovom materiáli. 

V priebehu vyšetrovania bol viackrát vypočutý obvinený XXXXX, svedkovia  XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX, boli zabezpečené viaceré listinné dôkazy vrátane rozhodnutia Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky XXXXX zo dňa 15.5.2003, č.j. XXXXX zo dňa 15.5.2003, rozsudok Krajského súdu v Bratislave XXXXX zo dňa 15.12.2004, uznesenie vyšetrovateľa Úradu justičnej a kriminálnej polície Krajského  riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave ČVS: XXXXX zo dňa 20.11.2006 , 05.05.2008, uznesenie Krajskej prokuratúry XXXXX dňa 04.01.2007 pod č.k. XXXXX, ako aj ďalší na vec sa vzťahujúci spisový materiál.

Obvinený XXXXX pri výsluchu uviedol, že spoločnosť XXXXX nakúpila tovar prostredníctvom sprostredkovateľa od rôznych subjektov. Nespomína si, od ktorých spoločností, ale v minulosti doklady predložil. Jednalo sa o štandardný obchod, teda za tovar bola zaplatená kúpna cena v zmysle dodacích listov a faktúr. Platby prebehli v hotovosti a tovar bol fyzicky odkontrolovaný. Keďže spoločnosť XXXXX bola platcom DPH obchod v daňovom priznaní pre DPH priznala. Po pripočítaní obchodnej prirážky bol tovar predaný ďalej, bez toho, aby spoločnosť XXXXX žiadala nadmerný odpočet DPH od príslušného daňového úradu. Daňový úrad XXXXX XXXXX neotvoril daňovú kontrolu spoločnosti XXXXX, čo mohol, ale nemusel urobiť. V šiestom mesiaci 2001 boli obchodné podiely XXXXX predané. Tým pádom sa zmenil aj konateľ spoločnosti. Spoločnosť XXXXX nakúpila tovar od XXXXX, za tento zaplatila, ale nakoľko mal predaj prebehnúť až o cca 4 mesiace, žiadala nadmerný odpočet DPH, nakoľko jej to vyplývalo ako povinnosť zo zákona. Daňový úrad XXXXX XXXXX otvoril daňovú kontrolu. Medzitým spoločnosť zmenila sídlo do obvodu XXXXX XXXXX, teda bola daňovo príslušná na daňový úrad XXXXX XXXXX. Daňový úrad XXXXX XXXXX skonštatoval, že tovar neexistuje a nikdy neexistoval a celý obchod je fiktívny. Toto tvrdil aj napriek tomu, že spoločnosť XXXXX navrhla, aby si tovar daňový úrad tovar skontroloval podľa daňových kariet fyzicky v sklade v XXXXX, tento sklad bol riadne prenajatý od iného subjektu, bol strážený, a boli predložené nájomné zmluvy a platby. Nič z toho daňový úrad neakceptoval a nikdy si neprišiel daný tovar skontrolovať fyzicky. Tovar následne spoločnosť XXXXX predala fyzickej osobe, XXXXX, ktorá tovar následnej rozpredala cez registračnú pokladňu konečnému spotrebiteľovi. Spoločnosť XXXXX dala celú vec prešetriť obchodnému súdu, a podala žalobu, v ktorej navrhovala zrušiť rozhodnutie Daňového úradu o neexistencii tovaru ako v spoločnosti XXXXX tak v spoločnosti XXXXX a aj následne XXXXX.  Obchodný súd v danej veci rozhodol tak, že zrušil rozhodnutie daňového úradu a to na základe predložených dokladov. Vlastne súd konštatoval, že tovar existoval. Uviedol, že sporné faktúry boli vystavené dodávateľom tovaru a následne boli zaevidované do účtovníctva spoločnosti XXXXX. Ďalej uviedol, že je nelogické, ak daňový úrad spochybňuje existenciu tovaru a spol. XXXXX neuznal výdavky a škrtol daň na vstupe, avšak daň na výstupe už neškrtol, z čoho vyplýva, že k predaju spochybňovaného tovaru malo dôjsť. Spochybňovaný tovar bol uskladnený v sklade v obci XXXXX.

Samotné trestné oznámenie je odôvodnené v podstate tým, že v spol. XXXXX prebehla daňová kontrola, pričom bolo zistené, že sporné faktúry neboli vystavené spoločnosťou (dodávateľom), ktorá bola na nich uvedená, čo bolo potvrdené konateľmi dotknutých spoločností. Z tohto dôvodu vzniklo podozrenie, že sa jedná o fiktívne faktúry, ktoré vyhotovil a do účtovníctva spol. XXXXX zaúčtoval konateľ tejto spol. - XXXXX. Svedkyňa XXXXX sa pri svojom výsluchu nevedela k podanému trestnému oznámeniu vyjadriť, nakoľko si na vec pre odstup času nepamätá. Vo vzťahu ku skutku v bode 2 bolo trestné oznámenie DÚ XXXXX XXXXX podané na základe kontroly dane z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie august 2002, na základe ktorej bol zistený rozdiel dane v sume 2.249.706,-Sk z dôvodu neuplatnenia nároku na odpočet dane. Spol. XXXXX si neoprávnene uplatnila odpočet dane na základe prijatej faktúry od spol. XXXXX zo dňa 19.08.2002, avšak správca dane kontrolou prešetril celý reťazec, kde zistil, že spol. XXXXX ako prvá v reťazci zdaniteľné plnenie neuskutočnila a dodávateľské faktúry z decembra 2001 pre spol. XXXXX nevystavila.

Z vyšetrovacieho spisu ČVS: XXXXX vyplýva, že firma XXXXX nakúpila počítačové komponenty od firmy XXXXX Tovar bol postupne firmou XXXXX rozpredaný. K tovaru boli skladové karty. Spoločnosť XXXXX predala sporný tovar spoločnosti XXXXX XXXXX, ktorá následne tovar predala spoločnosti XXXXX, ktorý tovar rozpredal cez registračnú pokladňu. U oboch týchto spoločností prebehli daňové kontroly k DPH za rok 2001 s pozitívnym výsledkom, daňovou kontrolou bolo potvrdené, že tovar nakúpili od spoločnosti XXXXX a následne predali. V areáli kaštieľa v XXXXX bol uskladnený tovar vodoinštalačný, kúrenársky materiál zváracie agregáty, ručné náradie, sprchovacie kúty a v paletizačných košoch v pivnici bolo uložené veľké množstvo tovaru určeného na ďalší predaj. Na chodbe boli poukladané preglejkové bedne, avšak nevie sa, či boli v bedniach počítačové koponenty. Zamestnanci Daňového úradu vykonali kontrolu v daňovom subjekte XXXXX Daňový subjekt XXXXX predložil pri daňovej kontrole účtovné doklady, počítačové komponenty a stavebný materiál mal nakúpiť od firmy XXXXX, avšak daňový úrad ich neuznal lebo ich považoval za fiktívne, nakoľko bol spochybnený prvotný dodávateľ tovaru XXXXX Zástupca daňového úradu sa nevedel vyjadriť, či daňový úrad fyzicky skontroloval tovar na sklade, nakoľko on dostal spis v roku 2002 a fyzicky videl len počítačové komponenty, avšak nevedel sa vyjadriť, či to patrilo do januárovej, alebo augustovej kontroly. Daňový úrad XXXXX XXXXX odmietol skontrolovať tovar. Pracovník daňového úradu sa nevedel vyjadriť prečo bola kontrola za január 2001 uzavretá negatívne, a ako bolo preukázané, že k zdaniteľnému plneniu nedošlo, keď daňové kontroly u spoločností XXXXX a XXXXX, ktorým spoločnosť XXXXX tovar uvedený následne predala, boli uzavreté pozitívne, teda daňovou kontrolou bolo potvrdené, že tovar nakúpili a následne predali. 

Je teda zrejmé, že daňový úrad na základe svojich šetrení spochybnil prvotného dodávateľa tovaru pre spol. XXXXX a nie priamo jeho samotnú existenciu, ktorú však treba pripustiť i s prihliadnutím na uznesenie vyšetrovateľa PZ vtedajšieho Úradu justičnej a kriminálnej polície Krajského riaditeľstva PZ v Bratislave sp. zn. XXXXX zo dňa 20.11.2006 (potvrdené uznesením Krajskej prokuratúry XXXXX dňa 04.01.2007 pod č.k. XXXXX), ako aj sp. zn. XXXXX zo dňa 05.05.2008, kedy bolo v oboch prípadoch zastavené trestné stíhanie konateľa spol. XXXXX pre pokračovací trestný čin neodvedenia dane a poistného resp. skrátenia dane a poistného, týkajúce sa celého reťazca sporného predaja tovaru, zjavne totožného s tovarom, ktorý je predmetom aktuálneho trestného stíhania. Jednalo sa okrem iného aj o rovnaký tovar - počítačové komponenty, ktoré spol. XXXXX predala spol. XXXXX resp. spol. XXXXX, ktorý ho odpredal cez registračnú pokladňu. U oboch týchto spoločností prebehli daňové kontroly k DPH za rok 2001 s pozitívnym výsledkom, t.j. daňovou kontrolou bolo potvrdené, že tovar nakúpili od spol. XXXXX a následne predali. V odôvodnení uznesení sa tiež uvádza, že zástupca daňového úradu sa nevedel vyjadriť, prečo bola kontrola v spol. XXXXX za január 2001 uzavretá negatívne a ako bolo preukázané, že k zdaniteľnému plneniu nedošlo, keď daňové kontroly u spoločností XXXXX a XXXXX, ktorým spol. XXXXX uvedený tovar následne predala, boli uzavreté pozitívne. Tiež sa uvádza, že nakoľko súčasný konateľ spol. XXXXX - XXXXX je mŕtvy, nie je možné do spisu zadovážiť účtovné doklady spol. XXXXX a tým i ustáliť osobu, ktorá sprostredkovala obchody medzi spol. XXXXX a subdodávateľmi počítačových komponentov.

Existenciu sporného tovaru potvrdil aj svedok XXXXX, ktorý vypovedal, že od spol. XXXXX nakupoval v relevantnom období počítačové komponenty, pričom všetky obchodné prípady prebiehali tak, že tovar prepočítal a prekontroloval podľa dodacieho listu a faktúry, V roku 2001 mal prenajatý sklad v obci XXXXX. Uviedol, že tovar vyplývajúci zo sporných faktúr medzi spol. XXXXX a XXXXX a z dodacích listov k týmto faktúram je určite práve ten tovar, ktorý spol. XXXXX kúpila od spol. XXXXX v januári 2001, pričom bol uskladnený v uvedenom sklade v XXXXX. Spol. XXXXX daný tovar odpredala ďalším odberateľom, medzi inými určite aj spol. XXXXX a pánovi XXXXX, ktorý ho následne odpredával maloodberateľom cez registračnú pokladňu. Pokiaľ sa jedná o skutok v bode 2 svedok uvádza, že spochybnený tovar sa v súčasnosti má nachádzať u neho doma na XXXXX ulici v XXXXX. Tento tovar bol nakúpený od spol. XXXXX a mal byť ďalej odpredaný zahraničnému odberateľovi. Tovar bol dokonca fyzicky kontrolovaný pracovníkmi daňového úradu a bol naň spravený i znalecký posudok.

Svedok XXXXX, bývalý starosta obce XXXXX k veci vypovedal, že obvineného ani spol. XXXXX či XXXXX nepozná a ani nemá vedomosť či si v obci prenajímali nejaké priestory. Uviedol však, že istá osoba menom XXXXX mal nejakú firmu a on si prenajal od obce nejaké sklady a mal tam uskladnených dosť rôznych výrobkov, pričom sa nevie vyjadriť o čo presne išlo - bol tam rôzny aj stavebný tovar a všetko možné. Budova bola schopná uskladniť napr. aj počítačové komponenty, ale či tam takéto boli sa nevie vyjadriť. 

Svedok XXXXX k veci okrem iného uviedol, že v kaštieli v obci XXXXX nebolo možné uskladniť tovar, ale mali k nemu prenajatú priľahlú budovu, kde boli uskladnené rôzne výrobky rôznych spoločností a predpokladá, že tam bol aj sporný tovar. Tento tam bol zrejme uskladnený aj na základe zmlúv, avšak spoločnosť zastrešujúca uskladňovanie tovaru  bola predaná a žiadnymi dokladmi už nedisponuje.

Svedok XXXXX k veci vypovedal, že pozná obv. XXXXX, nakoľko s ním obchodoval približne v období roka 2001. Uviedol, že priamo od spol. XXXXX neodberal žiadne počítačové komponenty (len stavebný materiál), avšak kupoval ich od spol. XXXXX, zdá sa mu, že tiež cez obv. XXXXX, pričom tento tovar následne rozpredával cez registračnú pokladňu. Tovar, ktorý vyplýva zo sporných faktúr vo svojich skladových kartách nenašiel, avšak domnieva sa, že daňový úrad mu po predložení nevrátil všetky karty, nakoľko mu nesedeli poradové čísla. 

Svedkyňa XXXXX k veci uviedla, že s p. XXXXX kúpila spol. XXXXX a k faktúre č. XXXXX zo dňa 19.08.2002 znejúcu na sumu 12.031.035,90,-Sk uviedla, že po formálnej stránke sa zhoduje s faktúrami vystavovanými spoločnosťou XXXXX, v pečiatke je podpis p. XXXXX a druh tovaru je jej známy, pričom dodáva, že také niečo tam určite mali. Žiadne doklady ani dodací list k predmetnej faktúre nemá z dôvodu archivačnej doby. Uvádza tiež, že daňová kontrola v spoločnosti bola vykonaná niekedy v roku 2002 a dopadla dobre. Druhý spoločník - p. XXXXX je toho času už nebohý. K spornému tovaru sa svedkyňa vyjadrila, že tento spol. XXXXX určite dodali, nakoľko bol predmetom fyzickej kontroly neskôr, čo vie sprostredkovane podľa výrobných čísiel a keď odovzdávali pri prevode obchodného podielu účtovníctvo tak spoločnosť nemala žiadne pohľadávky ani záväzky voči daňovému úradu. 

Podľa § 148 ods. 1, ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 trestného činu skrátenia dane a poistného sa dopustí ten, kto v značnom rozsahu skráti daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti.

Podľa § 276 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona zločinu skrátenia dane a poistného sa dopustí ten, kto v malom rozsahu skráti daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie a čin spácha vo väčšom rozsahu.

Podľa § 148a ods. 1 , ods. 3 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 trestného činu neodvedenia dane a poistného sa dopustí ten, kto v značnom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v značnom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech.

	Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
	
Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

	Z výsledkov vyšetrovania nevyplýva, že XXXXX ako konateľ spoločnosti XXXXX by bol sám vystavil sporné faktúry alebo že by mal nepochybne vedomosť o ich nepravdivosti. Daňový úrad predpokladal fiktívnosť zdaniteľných plnení len na základe vyjadrení dodávateľov firmy XXXXX a fyzicky neprekontroloval daný tovar, pričom spochybnil existujúce účtovné a daňové doklady, doposiaľ nebola preukázaná neexistencia sporného tovaru, naopak, z doposiaľ vyprodukovaných dôkazov vyplýva záver, že tovar v skutočnosti existoval a bol ďalej odpredaný. K uvedenému záveru možno dôjsť na základe vyššie popísanej skutkovej analýzy prípadu s poukazom na citované výpovede svedkov ako aj ostatné dôkazy obsiahnuté v rozsiahlom spisovom materiáli. Nemožno však opomenúť skutočnosť, že z dokazovania vyplynulo, že sporné faktúry neboli v danom prípade zrejme vystavené osobou oprávnene konajúcou za tam uvedenú spoločnosť resp. tam uvádzanou spoločnosťou ako takou.

Ku skutku v bode 2 je potrebné uviesť, že trestné stíhanie je vedené na základe výsledkov daňovej kontroly, kedy bolo konštatované, že tovar, ktorý mala spol. XXXXX nakúpiť v auguste 2002 od spol. XXXXX neexistuje, pričom uvedený záver bol daňovým úradom prijatý aj napriek tomu, že tovar bol pracovníkmi DÚ fyzicky kontrolovaný a na jeho kontrolu bol pribratý aj súdny znalec. Z dôvodu absencie dodávateľského listu k počítačovým komponentom vyplývajúcim zo spornej faktúry vystavenej spol. XXXXX pre spol. XXXXX nie je možné bez akýchkoľvek pochybností dôjsť k záveru, či tovar - počítačové komponenty, ktorými svedok XXXXX ešte aj v súčasnosti disponuje sú totožné s tými, ktoré mali byť predmetom neuznaného zdaniteľného plnenia. Výrobné čísla jednotlivých komponentov sú síce uvedené vo vypracovanom znaleckom posudku č. XXXXX, avšak bez dodávateľského listu nie je možné potvrdiť ani vyvrátiť, či k zdaniteľnému plneniu došlo a to predovšetkým s poukazom na existenciu tovaru - druhovo zhodného, avšak bez možnosti jeho stotožnenia  podľa nezameniteľného identifikačného údaju. Sám znalec sa dňa 03.02.2012 vyjadril, že dodacie listy na tovar mu v čase vypracovávania posudku neboli predložené a teda nevie v tejto súvislosti žiadne ďalšie listiny predložiť. Dodávam, že výrobné čísla predmetných počítačových komponentov uvedených v rozhodnutí Daňového úradu XXXXX XXXXX zo dňa 23.09.2003 a v znaleckom posudku č. XXXXX sa zhodujú. Ich názvy sú zároveň totožné s názvami uvedenými v spornej faktúre spol. XXXXX.

V oboch prípadoch správca dane neuznal nárok daňového subjektu a na základe daňových kontrol podal trestné oznámenia. Je však potrebné zdôrazniť, že pre účely trestného konania a najmä pre vyvodenie trestnej zodpovednosti je neprípustné strohé preberanie záverov daňovej kontroly ohľadom oprávnenosti resp. neoprávnenosti určitého daňového výdavku, pričom vykonaným vyšetrovaním sa nepodarilo preukázať naplnenie všetkých obligatórnych znakov skutkovej podstaty stíhaných trestných činov, preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je konštatované vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Pre úplnosť dodávam, že v danom prípade by bolo namieste upraviť právnu kvalifikáciu skutku v bode 1, nakoľko s prihliadnutím na § 2 ods. 1 Trestného zákona je potrebné toto konanie posudzovať podľa Trestného zákona účinného od 01.01.2006. S poukazom na rozsah skrátenia dane by sa konanie malo právne kvalifikovať nie ako trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, ale ako zločin skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 2 písm. d) Trestného zákona, kde je trestná sadzba pre páchateľa priaznivejšia. Z dôvodu postupu podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku a zastavenia trestného stíhania však v súčasnom štádiu trestného konania považujem tento úkon už za bezpredmetný.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Matúš Kuril
prokurátor