Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky 
Štúrova 2, 812 85 Bratislava 	

Sp. zn. : VII/1 Gv 252/09/1000	Pezinok, 8.2.2012
EEČ : 2-1-1-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	založenie, zosnovanie a podporovanie zločineckej skupiny a teroristickej skupiny podľa § 185a Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 227/2005 Zbierky zákonov v jednočinnom súbehu s trestným činom skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods.1, 5 Trestného zákona účinného do 31.12.2005

Rozhodol: 	prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky
Rozhodnutie:
Podľa § 215 odsek 1 písmeno c Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX, 
Skutková veta:
1/  XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX patrili do zločineckej skupiny v zložení XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, ppráp. XXXXX, nar. XXXXX, c. nstržm. XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar.  XXXXX,  XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX,  XXXXX, XXXXX, h.c.i. XXXXX, nar. XXXXX, h.c.k. XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX,  pôsobiacej na celom území Slovenskej republiky na účely páchania hlavne ekonomickej trestnej činnosti s cieľom dosiahnuť zisk tým, že vo vytvorenej sieti ovládli zástupcov orgánov jednotlivých podnikateľských subjektov a následne v období od 1.1.2002 do 31.12.2003, organizovali nákup minerálnych olejov-odformovacie oleje podpoložka kombinovanej nomenklatúry 2710 19 91 bez sadzby spotrebnej dane, ľahké vykurovacie oleje podpoložka kombinovanej nomenklatúry 2710 19 61 so sadzbou spotrebnej dane 300,-- Sk/1000 kg v roku 2002 a 600,-- Sk/1000 kg v roku 2003, ložiskové oleje podpoložka kombinovanej nomenklatúry 2710 00 97 bez sadzby spotrebnej dane, základové oleje podpoložka kombinovanej nomenklatúry 2710 19 99 bez sadzby spotrebnej dane a ostatné oleje bez sadzby spotrebnej dane od  XXXXX  a ďalšie doposiaľ nestotožnené subjekty,  predeklarovali na motorovú naftu-plynový olej podpoložka kombinovanej nomenklatúry 2710 19 41 so sadzbou spotrebnej dane 11.200,-- Sk/1000 litrov v roku 2002 a 11.800,-- Sk/1000 litrov v roku 2003, a takto predeklarované minerálne oleje dodávali do obchodnej siete, čím  skrátili spotrebnú daň z minerálnych olejov najmenej o 215 738 677,-- Sk ku škode štátneho rozpočtu SR, v rámci vnútornej organizácie zločineckej skupiny riadili vyhotovovanie nepravdivých daňových i účtovných dokladov, ktoré nezodpovedali skutočnému toku, distribúcii a predaju minerálnych olejov, zároveň organizovali bezhotovostné prevody financií a ich následné hotovostné výbery a platby, ktoré vykonávali medzi jednotlivými členmi skupiny a vyššie uvedenými subjektmi v takto vytvorenej sieti, túto zločineckú skupinu riadili XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX (v čase do 29.4.2003), XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a zároveň dohliadali na výkon práce jej ďalších členov, zabezpečili medzi nimi vzájomný styk a prepojenie, zároveň usmerňovali, koordinovali všetky osoby podieľajúce sa na trestnej činnosti, vydávali konkrétne pokyny na spracovávanie fiktívneho účtovníctva jednotlivých podnikateľských subjektov a pritom:

4/ XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX patrili do zločineckej skupiny v zložení XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. 23.1.1972, XXXXX,  nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX Füzek, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar.  XXXXX,  XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX,  XXXXX, XXXXX, h.c.i. XXXXX, nar. XXXXX, h.c.k. XXXXX, nar. 14.4.1975, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX, XXXXX, nar. XXXXX,  zaoberajúcej sa páchaním trestnej činnosti s úmyslom o dosiahnutie zisku tým, že postupne od roku 2001 až do 17.7.2003 spoločne so zástupcami XXXXX organizovali nákup a následný odpredaj minerálnych olejov bez sadzby spotrebnej dane s chemickým zložením blízkym motorovej nafte, prípadne minerálne oleje s nižšou sadzbou spotrebnej dane ako motorová nafta, kde ich výrobu zabezpečoval v XXXXX XXXXX,  cez nimi riadené fiktívne spoločnosti XXXXX a ďalšie doteraz nestotožnené spoločnosti a takýto produkt potom buď priamo alebo zmiešaný s motorovou naftou dodávali do vybudovanej obchodnej siete svojimi odberateľmi v rámci SR, ktorým zabezpečovali fiktívne doklady na dodávku minerálneho oleja predeklarovaného už ako motorovú naftu so spotrebnou daňou, prípadne účtovne aj cez svoje spoločnosti, organizovali dopravu takýchto produktov, bezhotovostné a hotovostné prevody za dodávku takýchto produktov, pričom takto skrátili spotrebnú daň z minerálnych olejov o najmenej 50 mil. Sk, a pritom:

   z a s t a v u j e m

   pretože je nepochybné, že skutky nespáchal obvinený.

   Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku trestné stíhanie obvineného

XXXXX, nar. XXXXX XXXXX 

za trestný čin založenia, zosnovania a podporovania zločineckej a teroristickej skupiny podľa § 185a ods.1 Trestného zákona v jednočinnom súbehu s trestným činom skrátenie dane a poistného podľa § 148 ods.1,5 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 na tom skutkovom základe,

5.12/  XXXXX, XXXXX, v zastúpení XXXXX naskladňovanie ľahkých vykurovacících olejov, ložiskových olejov, petroleja, motorovej nafty a iných minerálnych olejov, pritom XXXXX tu riadil  výrobu minerálnych olejov, ktorých chemické zloženie bolo blízke motorovej nafte, ich vyskladňovanie i distribúciu rôznym veľkoodberateľom a maloodberateľom XXXXX XXXXX vykonával a zabezpečoval úkony pri colnom konaní pri dovoze ľahkých vykurovacích olejov a iných olejov od XXXXX

zastavujem

Právna veta:
pretože nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Úradu boja proti organizovanej kriminalite, Prezídia Policajného zboru, Odboru boja proti organizovanej kriminalite Stred XXXXX uznesením z 21. júna 2004 pod sp. zn. PPZ-11/BOK-S-I-2004 začal trestné stíhanie a súčasne vzniesol obvinenie podľa § 163 ods. 1 Trestného poriadku na tom skutkovom základe ako je vyššie uvedené pre trestné činy založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny podľa § 185a ods. 1 Trestného zákona účinného v čase spáchania skutku v jednočinnom súbehu s trestným činom skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 5 Trestného zákona účinného v čase spáchania skutku.  

		V priebehu rozsiahleho vyšetrovania v danej trestnej veci, ktorá čo sa týka počtu obvinených a najmä rozsahu spisového materiálu sa vymyká z rámca bežných trestných vecí, ktoré sa označujú ako rozsiahle,  bolo vykonaných veľké množstvo procesných úkonov, ako výsluchov svedkov, obvinených, konfrontácií, rozsiahla analýza veľkého počtu odposluchov, domových prehliadok, vyžiadaní odborných vyjadrení, znaleckých posudkov, listinných dôkazov, kde je nutné konštatovať, že vzhľadom na uvedené skutočnosti vyšetrovanie prebieha plynulo k možnostiam orgánov činných v trestnom konaní.

	Celkovo bolo doposiaľ v danej trestnej veci vykonaných 545 výsluchov obvinených, 1627 výsluchov svedkov, 217 konfrontácií, 48 previerok výpovedí na mieste, 207 domových prehliadok a prehliadok iných priestorov, bolo zaistené účtovníctvo, listinné dôkazy celkovo u 314 subjektov, bolo zaistených a následne analyzovaných 41 198 ks faktúr týkajúcich sa obchodu s pohonnými hmotami, resp. ľahkým vykurovacím olejom. Ďalej bolo zaistených 108 počítačových jednotiek, 63 mobilných prístrojov. K zaisteným počítačom bolo vypracovaných 8 znaleckých posudkov, bolo preverených 987 bankových účtov a doposiaľ vypracované hotové daňové a colné kontroly sa nachádzajú v 55-tich  zväzkoch (šanónov). 

	XXXXX vo svojich výpovediach v podstate sa vyjadril k osobám spoluobvinených, s ktorými prišiel do styku, kde tieto kontakty mali charakter bežných obchodno-právnych, resp. priateľských vzťahov a v priebehu dokazovania sa nepodarilo aj napriek odôvodneným podozreniam právne preukázateľným spôsobom preukázať, aby obv. XXXXX vedome v rozpore so zákonom konal v prospech zločineckej skupiny tzv. olejárov. 

	Obvinený konkrétne uviedol, že on osobne nikdy nenakupoval ani nepredával komodity ktoré sú uvedené v uznesení o vznesení obvinenia a jedinú vec, ktorú zabezpečoval pre spoločnosť XXXXX bolo plnenie zmluvy uzatvorenej medzi XXXXX, kde predmetom tejto zmluvy bolo zabezpečenie stáčania železničných cisterien v XXXXX dovoz surovín zo XXXXX (ďalej len DJG), uskladnenie surovín, prepracovanie surovín, zabezpečenie naplnenia buď autocisterien v areáli DJG Senné, alebo železničných cisterien v areáli XXXXX vystavenie atestu pre výrobky, koncomesačnú protokolárnu bilanciu skladu. XXXXX ručila za prijaté suroviny, vyrobené výrobky a kvalitu výrobkov nachádzajúce sa v areáli DJG XXXXX uviedol, že pracovníci DJG Senné zabezpečili dovoz suroviny po jej preclení, následne jej prepracovanie a výrobky požadované XXXXX, zabezpečili spätné naplnenie autocisterien alebo železničných cisterien výrobkami. Všetky účtovné doklady vystavoval pre XXXXX XXXXX, nakoľko sa jednalo o jeho tovar.  Na DJG Senné sa z uvedených komodít v uznesení o vznesení obvinenia, dovážal XXXXX iba ľahký vykurovací olej.  Uvedený olej sa bežne používal na výrobu motorovej nafty podľa požiadaviek XXXXX. Obvinený uviedol, že zabezpečoval len plnenie zmluvy, nakoľko zastával funkciu výrobného riaditeľa a jeho pracovnou náplňou bola zodpovednosť za bezpečnosť a chod prevádzky, čo zahŕňa výrobu a plnenie výrobných zmlúv spoločnosťou XXXXX. Od 01.12.2002 bol vedúcim odboru DJG Senné, pričom pracovná náplň obvineného bola taká istá ako je vyššie uvedené.  
	Obvinený uviedol, že areál DJG Senné je veľký 140 x 150 metrov, je oplotený do výške 3 metrov a po obvode a v areáli sú umiestnené kamery, všetok pohyb osôb v areáli sa nahráva na digitálny záznamník, ktorý sa každý deň ráno kontroluje. Túto kontrolu vykonával XXXXX. Celý areál strážila strážna služba B.C.D.1, sklad pozostával z 12 ks nádrží o objeme 100 mł, 4 ks nádrží o objeme 50 mł a 6 ks nádrží o objeme 250 mł.   
	Obvinený ďalej uviedol, že na DJG Senné sa v roku 2002 až 2003 vyrábali nasledovné uhľovodíkové výrobky : ľahká gazolinická frakcia, stabilizovaný plynový kondenzát oba výrobky pre Slovnaft, ďalej išlo o výrobky benzín pre špecifické spracovanie, ktorého odberateľom bol TVK  a Slovnaft, ďalej vyrábali letecký benzín BL 78, ktorého odberateľom boli všetky letiská na Slovensku. Taktiež vyrábali lakový benzín, petrolej, motorovú naftu, raz sa pokúsili vyrobiť ľahký vykurovací olej, avšak tento pokus bol neúspešný. Motorová nafta sa vyrábala dvomi spôsobmi. Prvý spôsob bol taký, že poloprodukty vyrobené na DJG Senné sa miešali priamo s motorovou naftou, ktorú XXXXX nakupoval od XXXXX v Bielorusku. Druhý spôsob bol taký, že sa miešal poloprodukt + vykurovací olej ľahký + motorová nafta. Atesty od výrobkov a od vyrobenej motorovej nafty sa nachádzali v DJG Senné. Na konci každého mesiaca sa odovzdávala bilancia vyrobených výrobkov s ich presným zložením do XXXXX, ktorý to následne predkladal na Colný úrad do Čiernej nad Tisou.
	Obvinený ďalej uviedol, že evidencia naskladňovania surovín a vyskladňovania výrobkov sa viedla dvojmo a to jednak pracovníkmi XXXXX ako aj pracovníkmi XXXXX Vyskladňovanie aj naskladňovanie si riadil XXXXX sám.
	Do areálu DJG Senné vstup vozidiel iných spoločností povoľovala samotná spoločnosť XXXXX 
	Odbery vyrobených produktov aj surovín v DJG Sennom robili colníci spolu s pracovníkmi spoločnosti XXXXX Pracovníci v DJG Sennom zabezpečovali iba manipuláciu pri odbere vzorky a obvinený uviedol, že on osobne ani nebol informovaný, kedy sa vzorky odoberali a tieto odbery vykonávalo asi 5 colníkov, ktorí sa striedali a boli z oddelenia nepriamych daní z Colného úradu Čierna nad Tisou. 
	Obvinený vo svojom výsluchu zo dňa 18.11.2004 okrem iného k veci uviedol, že neorganizoval žiadny nákup minerálnych olejov, nepredeklaroval žiadne minerálne oleje na motorovú naftu, nakoľko na DJG v Sennom motorovú naftu riadne vyrábali a riadne evidovali pre spoločnosť XXXXX ktorá bola vlastníkom tovaru. Čo bolo vyrobené ako motorová nafta z DJG odišlo ako motorová nafta, nakoľko pre každý výrobok bol vystavený atest s kvalitatívnymi parametrami výrobku. Z každého litra vyrobenej motorovej nafty na DJG v Sennom mala byť riadne odvedená spotrebná daň, nakoľko daňový sklad DJG Senné bol pod stálou kontrolou Colného úradu Čierna nad Tisou.  Všetky výrobky vyrábané v DJG Sennom boli vo vlastníctve XXXXX s.r.o. tak ako zamestnanec XXXXX obvinený uviedol, že nemohol krátiť spotrebnú daň. Ďalej obvinený uviedol, že nedodával žiadne minerálne oleje do obchodnej siete, nevyhotovoval nepravdivé daňové a účtovné doklady, neorganizoval bezhotovostné prevody financií a ich následné hotovostné výbery a platby, nedával pokyny na spracovanie fiktívneho účtovníctva podnikateľských subjektov, nakoľko jeho jediný priamy nadriadený bol vždy iba príslušný odborný riaditeľ XXXXX z ktorého strany sa vykonávala kontrola a riadenie v rozsahu stanovenom v uzatvorenej zmluve o prepracovaní surovín medzi XXXXX. a spoločnosťou XXXXX. Zo strany XXXXX bolo na konci mesiaca vykonávané protokolárne odsúhlasenie výkonu služieb za účelom riadnej fakturácie výkonov, pričom nikdy nešlo o predaj výrobkov z minerálnych olejov ale iba o poskytnutie služby v rámci uzatvorenej zmluvy o prepracovaní surovín. Celý systém zabezpečenia fakturácie výkonov v Nafta a.s. má určitú postupnosť, kde za každý krok je zodpovedný príslušný vedúci pracovník a nie je možné predložiť fiktívne podklady. Každý výrobok na DJ Senné bol riadne zatriedený Colným riaditeľstvom na základe záväznej informácie a pod stanoveným nomenklatúrnym zatriedením aj evidovaný. Ani kontroly vzoriek produktov odoberané počas kontrol pracovníkmi Colného úradu Čierna nad Tisou nikdy nepreukázali pochybenie pri nomenklatúrnom zatriedení výrobkov. 

	Spoluobvinení XXXXX, XXXXX a XXXXX, ktorí vystupovali za spoločnosť XXXXX vo svojich výpovediach v podstate potvrdili právne relevantné skutočnosti, ktoré vo svojich výpovediach uviedol aj obvinený XXXXX. Trestné stíhanie menovaných bolo zastavené 30. marca 2010 podľa § 215 ods. 1 písm. b, c), Trestného poriadku. 

	XXXXX  okrem iného uviedol, že XXXXX povedal „musíme XXXXX dať viac, lebo bude kradnúť, keď mu dáme viac, tak nebude kradnúť. Ďalej svedok uviedol, že na poradách XXXXX sa uvádzalo, koľko tzv. čiernych peňazí išlo XXXXX
	Dňa 27.03.2008 svedok XXXXX k obv. XXXXX uviedol, že nevie o tom, že by bol platený z firmy XXXXX. Následne dňa 28.04.2009 uviedol, že sa platilo obvinenému XXXXX konkrétne asi raz za pol roka až trištvrte roka čiastka okolo 1 milión Sk a taktiež, že obvinený mal k dispozícií na výlučne používanie vozidlo zn. Hyundai a Santa Fe, ktoré bolo registrované na XXXXX 

	XXXXX k obvinenému XXXXX okrem iného uviedol, že menovaný mal sprostredkovať jeden obchod, a to konkrétne dodávku vagóna ľahkého vykurovacieho oleja v marci 2003  do skladu v Albínove, pričom boli problémy s kvalitou, ktoré následne riešil XXXXX, CSc., ktorý na miesto zavolal XXXXX a tento následne do ľahkého vykurovacieho oleja pridal 10 % nafty, aditíva, zamiešal to anásledne uviedol, že už s tým nebudú problémy, že sa to v pohode predá ako motorová nafta. Svedok ďalej uviedol, že v tej dobe boli celkovo dané 3 vagóny, pričom 2 si odobral XXXXX so svojimi šoférmi.  Tovar z jedného vagóna sa celý predal vo dvoch várkach do Malaciek, bolo to predané ako LVO v cene 21,50,-Sk/l, pričom im bolo povedané ako to majú miešať, aby sa to dalo predať ako motorová nafta  podľa inštrukcií od XXXXX.  

	Výpovede svedkov XXXXX a XXXXX boli vyvrátené pri vzájomnej konfrontácii s obvineným a tieto sa nepotvrdili žiadnymi inými dôkazmi.

	Vo veci boli vypočutí aj svedkovia XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, ktorí v tom čase pracovali pre spoločnosť XXXXX. ako vodiči a vo svojich výpovediach popísali svoju činnosť ako vozili tovar XXXXX z objektov firmy XXXXX v Sennom jednotlivým odberateľom. 

	Ďalej boli vypočutí pracovníci XXXXX XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, ktorí  v podstate popísali svoju bežnú pracovnú činnosť, bližšie sa ku skutkom, ktoré sú kladené za vinu obvinenému XXXXX nevyjadrili a za dôkazne relevantnú možno považovať časť výpovede XXXXX zo dňa 26.01.2004, ktorá uviedla, že pracuje ako vedúca útvaru riadenia kvality ISO 9002 v prevádzke DJG Senné sklad, kde má na starosti vykonávanie kontroly vstupných aj výstupných surovín a medziproduktov. K uvedenému systému kontroly uviedla, že kontrolujú sa všetky vstupy a výstupy, teda všetko, čo je privezené, alebo potrubím privedené do skladu, pričom kontrolujú vzorky, ktoré chodia na miesto odoberať prevádzkari DJG Senné. Vzorky odoberajú aj pracovníci Colnej správy a následne sa tieto vzorky analyzujú. Vzorky sa zálohujú na sklade 1 mesiac, po tomto termíne sa vzorky likvidujú.  

	Ďalej boli vypočutí svedkovia XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, ktorí vo všeobecnosti popísali svoje obchodné aktivity a k obvinenému XXXXX v podstate uviedli len všeobecné konštatovanie, že do kontaktu prišli len pracovne, resp. obchodne. 

	XXXXX vo svojom výsluchu dňa 19.01.2005 okrem iného uviedol, že s obv. XXXXX asi trikrát stretol v roku 1999 a viedli technicko - konštrukčné rozhovory  ohľadom pripravovanej destilačnej jednotky, ktorú ale svedok nikdy nevidel.

	Svedok Ing. XXXXX XXXXX  dňa 06.09.2005 k obv. XXXXX uviedol, že menovaného pozná, avšak nestýka sa s ním a stretli sa na vedeckej pôde na rôznych sympóziách.  Viac k menovanému svedok neuviedol. 

	XXXXX dňa 14.06.2006 v podstate uviedol, že s obv. XXXXX prišiel do kontaktu asi raz v rámci bežného obchodného styku. 

	XXXXX pôsobil ako predseda predstavenstva XXXXX, ktorý k obv. XXXXX uviedol, že on ho priamo neriadil. K obvinenému uviedol, že pôsobil v DJG Senné a v ďalšej časti výpovede popisoval činnosti spoločnosti.  

	XXXXX  uviedla, že je zamestnaná v XXXXX a odtiaľ pracovne  pozná aj XXXXX ale bližšie sa k nemu, resp. k trestnej veci nevyjadrila. 

	XXXXX uviedla, že pôsobila v spoločnosti XXXXX ako asistentka generálneho riaditeľa p. XXXXX. V rámci svojho zamestnania prišla do kontaktu s viacerými spoločnosťami zaoberajúcimi sa obchodom s ropnými produktami ako napr. spoločnosť XXXXX. Svedkyňa konkrétne k osobe obv. XXXXX uviedla, že mala pocit, že s ním dosť úzko  spolupracoval pán XXXXX v roku 2003, kde aj prostredníctvom menovaného mal pán XXXXX kontakty na niektorých odberateľov. Svedkyňa ďalej uviedla, že týmto odberateľom mala patriť spoločnosť XXXXX a na viac spoločností si nevie spomenúť. Predmetom plnenia bola buď motorová nafta alebo vykurovací olej. Tovar pochádzal z Moziru. 

	XXXXX vo svojej výpovedi konkrétne k osobe obv. XXXXX uviedol, že počul o ňom od svojho spolupracovníka pána XXXXX ale bližšie sa k menovanému vyjadriť nevie. 

	XXXXX k obv. XXXXX uviedol, že asi raz obchodne prišli do styku. Bližšie sa ku skutkom, ktoré sú kladené obvinenému za vinu vyjadriť nevie.  

	Z výpovedí pracovníkov Colného úradu Čierna nad Tisou XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX  XXXXX v podstate vyplýva, že v rámci svojich pracovných povinností prišli do kontaktu s pracovníkmi XXXXX ako aj s pracovníkmi DJG Senné, kde bol zriadený daňový sklad, kde počas ich pravidelných mesačných kontrol neboli zistené žiadne nedostatky vo vzťahu k spotrebnej dani s tým, že XXXXX v daňovom sklade DJG Senné vykonával pod dozorom správcu dane legálnu činnosť v rámci udelených oprávnení.  

XXXXX vo svojej výpovedi okrem iného uviedla, že počas jej kontrol neboli zistené žiadne nedostatky ani v určení základu dane ani v určení spotrebnej dane, ani v zaradení minerálneho oleja do colného sadzobníka. Ako ďalej uviedla, osobne sa zúčastnila niekoľkých daňových kontrol, spočiatku sa vykonávali pravidelné mesačné kontroly, pri ktorých sa porovnávali pravidelné mesačné daňové priznanie s účtovnou evidenciou, s evidenciou podľa vtedy platného zákona o spotrebnej dani, údaje sa porovnávali s protokolom o výrobe a spracovaní, ktorý vypracoval obv. Ing. XXXXX, ďalej sprievodné dokumenty, na základe ktorých sa prepracovali minerálne oleje po zastavení dane, dodacie listy, ktoré dokladujú výdaj minerálnych olejov. 

	XXXXX okrem iného vo svojej výpovedi uviedol, že pre Colný úrad bolo dôležité množstvo minerálneho oleja na výstupe, z ktorého sa určil základ dane a samotná spotrebná daň.  Pre správcu dane nebolo dôležité, či tento minerálny olej na výstupe prešiel procesom výroby alebo miešania. Ďalej svedok uviedol, že z dotknutého daňového skladu boli vydané s najvyššou sadzbou minerálne oleje celkovo o množstve cca 13 miliónov litrov a s nižšou spotrebnou daňou ľahký vykurovací olej v množstve cca 400 tisíc litrov, čo tvorí 3 % z celkového vydaného množstva a podľa jeho názoru spoločnosť XXXXX nezískala destilačnú jednotku DJG Senné z toho dôvodu, aby vyrábala ľahký vykurovací olej s nízkou sadzbou, ktorý by mohol byť použitý k nezákonným manipuláciám. K DJG Senné svedok uviedol, že všetky vstupy a výstupy boli sledované meračmi, areál bol sledovaný bezpečnostnou službou, kamerami, pričom DJG Senné bol riadený počítačom a nebolo možné vstúpiť do algoritmov, prípadne do signálu na meranie hladiny v jednotlivých nádržiach. Z toho dôvodu spoločnosť XXXXX platila spotrebnú daň aj zo strát. Z technického hľadiska v DJG Sennom nebolo možné prijímať, resp. vydávať minerálny olej bez záznamu v meracích zariadeniach. Na záver svedok uviedol, že prevádzkovanie daňového skladu umožňuje príjem, výdaj, skladovanie, výrobu a miešanie minerálnych olejov, a preto z jeho pohľadu činnosť kontrolovaného subjektu bola legálna v rámci daného oprávnenia. 
	Miešanie minerálneho oleja je vtedy, keď súčet súm dane pripadajúcich na jednotlivé zložky zmesi má vyššiu spotrebnú daň ako výsledný produkt. Poprípade výsledný produkt vôbec nie je zaťažený spotrebnou daňou. Príklad z výroby je výroba solventu, čo je minerálny olej na odmasťovanie kovových výrobkov a vzniká miešaním cca 60 % benzínu 95, ktorý je zaťažený spotrebnou daňou 12.600,-Sk/1000 l sa zmiešava s benzínom na špecifické spracovanie cca 30 až 35 %. Tento nie je zaťažený spotrebnou daňou a ešte sa pridá aromatická frakcia RC9 cca 5 až 10 %, ktorá taktiež nie je zaťažená spotrebnou daňou, pričom výsledný minerálny olej - solvent nie je zaťažený spotrebnou daňou. Svedok ďalej uviedol, že na Slovensku v zmysle zákona sú spotrebnou daňou zaťažované len minerálne oleje používané ako pohonná látka - palivo, ktoré sú určené na použitie, ponúkané na použitie alebo použitá ako pohonná látka alebo palivo.  

	Z protokolu Colného úradu Prešov, pobočka Colný úrad Poprad z 31.07.2007 o daňovej kontrole na spotrebnú daň z minerálnych olejov XXXXX s.r.o. vyplýva, že za kontrolované obdobie od 01.01.2002 do 30.04.2004 bola zistená nulová daňová povinnosť kontrolovaného daňového subjektu.

	Z protokolu Colného úradu Čierna nad Tisou zo dňa 09.01.2006 o daňovej kontrole spotrebnej dane z minerálnych olejov u XXXXX - komplex Destilačná jednotka gazolínu Senné vyplýva, že daňovému subjektu boli vydané povolenia na prevádzkovanie daňového skladu a osvedčenia o registrácií na spotrebnú daň z minerálnych olejov a tento je oprávnený minerálne oleje skladovať, prijímať, odosielať, miešať, tiež vyrábať z ropy, alebo z ropných destilátov, destiláciou a nadväznými technologickými postupmi. Za kontrolované obdobie od 01.01.2002 do 31.12.2003 nevznikla daňová povinnosť kontrolovanému subjektu.

	Z protokolu Daňového úradu XXXXX z 09.10.2006 o daňovej kontrole u spoločnosti XXXXX za roky 2002 a 2003 neboli zistené žiadne rozdiely, či skutočnosti vedúce k podozreniu porušenia právnych predpisov.

	Z vyjadrení, resp. z protokolov správcu dane je zrejmé, že u kontrolovaného subjektu nebol vyrúbený žiadny daňový dorub a neboli zistené ani iné žiadne pochybenia, ktoré by mali za následok skrátenie dane, a preto je zrejmé, že nemohlo dôjsť ani k spáchaniu trestného činu skrátenia dane a poistného podľa § 148 Trestného zákona účinného v čase spáchania skutku.

	V rámci vyšetrovania predmetnej trestnej veci boli využívané za účelom zistenia skutkových tvrdení ako aj ustálení trestno-právnej zodpovednosti jednotlivých osôb aj tzv. ITP prostriedky, a to konkrétne odpočúvanie a záznam telekomunikačnej prevádzky, kde bolo celkovo zaznamenaných cca 5463 hovorov, kde prepisy týchto hovorov tvoria 17 zväzkov (šanónov). 

	Uvedené odposluchy boli vykonané na základe príkazu zákonného sudcu a boli zákonné, avšak s poukazom na citované Nálezy Ústavného súdu ako aj poslednú prax tak Špecializovaného trestného súdu ako aj Najvyššieho súdu Slovenskej republiky možno konštatovať, že príkazy, ktoré neboli dostatočne odôvodnené sú nezákonné, z čoho vyplýva záver, že sa na ne neprihliada. Vo vzťahu obv. XXXXX konštatujem, že aj odposluchy jeho hovorov boli vykonané na základe príkazu zákonného sudcu, ktorý nebol náležite odôvodnený, a preto je tento dôkaz nepoužiteľný. 

	Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie. 

	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založené na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne, nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

	Orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy nezávisle najmä z hľadiska ich zákonnosti, závažnosti, pravdivosti a vierohodnosti. 

Ako dôkaz môže byť v trestnom konaní použitý len poznatok získaný procesným dokazovaním. Preto za dôkazy, nemožno považovať poznatky získané podporným operatívno-pátracími prostriedkami, ktoré majú iba orientačný význam pre zameranie vyšetrovania, vytýčenie a previerku vyšetrovacích verzií či pre prípravu a samotné prevedenie jednotlivých procesných úkonov. 

Nad rámec nutného konštatujem, že aj v prípade ak by záznamy o telekomunikačnej prevádzke boli zákonný dôkaz, išlo by o dôkaz nepriamy, teda sám o sebe by bol nedostatočný na vyvodenie konkrétnej trestno-právnej zodpovednosti.

Pokiaľ ide o charakter nepriameho dôkazu tak z teórie dokazovania vyplýva, že nepriamy dôkaz je taký dôkaz, ktorý dokazuje inú skutočnosť, a to takú, z ktorej možno usudzovať, či sa stala alebo nestala skutočnosť o dokázanie, ktorej ide. Nepriamy dôkaz teda objasňuje dokazovanú skutočnosť, pomocou inej skutočnosti, ktorá má dokazovanej skutočnosti len nepriamy vzťah. Pre dokazovanie nepriamymi dôkazmi možno vyvodiť niektoré zásadné závery. Jeden nepriamy dôkaz nestačí na preukázanie dokazovanej skutočnosti. Na to treba viac nepriamych dôkazov; nepriamy dôkaz má dôkaznú silu len v spojení s inými dôkazmi. Nepriame dôkazy musia tvoriť sústavu - harmonický celok, ktorého jednotlivé časti musia byť navzájom v súlade, vzájomne sa potvrdzovať a dopĺňať. Medzi každým nepriamym dôkazom a dokazovanou skutočnosťou musí byť súvislosť (príčinný vzťah); skutočnosť, ktorá nesúvisí s dokazovanou skutočnosťou nemôže byť nepriamym dôkazom. Súvislosť medzi skutočnosťou, ktorá má slúžiť ako nepriamy dôkaz a dokazovanou skutočnosťou - teda to, čo je pri priamom dôkaze zrejmé - sa musí pri nepriamych dôkazoch zisťovať. Každý článok zo sústavy nepriamych dôkazov, teda každý nepriamy dôkaz musí byť nepochybne dokázaný. Ak jeden z článkov je pochybný sústava sa rozpadá. Sústava dôkazov musí byť uzavretá t. j. dôkazy musia byť vo svojom súhrne viesť k jedinému záveru, a musia vylučovať možnosť každého iného záveru. 

S poukazom aj na obvyklú rozhodovaciu činnosť Najvyššieho súdu SR (napríklad uznesenie 2Toš 4/2009 z 26.2.2010) je zrejmé, že ak má byť rozhodnutie o vine založené na existencii jediného priameho dôkazu a o to viac, ak ide o dôkaz nepriamy, musia byť ostatné dôkazy tak ucelené, a navzájom previazané, aby nedávali najmenšiu pochybnosť o vierohodnosti jedného usvedčujúceho dôkazu a samotný tento dôkaz musí  byť preverený všetkými dostupnými prostriedkami, ktoré umožňuje Trestný poriadok.

	Ústavný súd vo svojom Náleze, okrem iného konštatoval, že z ustanovenia § 88 ods. 3 prvej vety Trestného poriadku vyplýva, že príkaz sa musí vydať písomne a odôvodniť a to osobitne na každú účastnícku stanicu. Naproti tomu však zo zákona pred ochranou pred odpočúvaním výslovná povinnosť odôvodniť súhlas nevyplýva. 

	Podľa názoru Ústavného súdu nemôžu byť nijaké pochybnosti o tom, že príkaz a súhlas musia byť odôvodnené v každom prípade, či už boli vydané na základe Trestného poriadku alebo na základe zákona pred ochranou pred odpočúvaním. Je tomu tak preto, že hoci ide o závažný zásah do základného práva, dotknuté osoby nemajú možnosť podať opravný prostriedok a o vydaní súhlasu či príkazu sa dozvedia z pravidla až dodatočne, keď už zásah do práva na súkromie bol realizovaný. Majú preto možnosť žiadať o preskúmanie opodstatnenosti súhlasu, či príkazu až dodatočne. Preskúmateľnosť dôvodnosti vydania súhlasu či príkazu, si vyžaduje relevantnú konkrétnu vysvetľujúcu argumentáciu , akými skutočnosťami boli naplnené zákonom stanovené podmienky pre tento zásah do práva na súkromie. Bez takéhoto odôvodnenia opierajúce sa o konkrétne skutočnosti je súhlas či príkaz spravidla nepreskúmateľný. Na prvý pohľad by sa mohlo zdať, že vzhľadom na utajený charakter odpočúvania by bolo neúnosné a kontraproduktívne uviesť v odôvodnení konkrétne skutočnosti odôvodňujúce vydanie súhlasu, či príkazu, lebo tieto by mohli ich účel zmariť. V skutočnosti však opak je pravdou. Práve vzhľadom na utajený charakter odpočúvania nič nebráni tomu, aby dôvody, ktoré viedli súd k vydaniu súhlasu či k príkazu boli konkrétne uvedené.  Pri dodržaní režimu utajenia sa dotknuté osoby môžu o vydaní súhlasu či príkazu a o dôvodoch, ktoré k tomu viedli dozvedieť len dodatočne teda iba po realizácii potrebných odposluchov. 

	Porušenie zásady stíhania zo zákonných dôvodov je podstatnou chybou v dokazovaní a má za následok, že taký dôkaz je absolútne neúčinný a nemožno naň v konaní a pri rozhodovaní prihliadať. Pri rozhodovaní ak ostatné dôkazy nestačia na uznanie viny obvineného je nutné takého obvineného oslobodiť spod obžaloby podľa § 285 písm. a) alebo c) Trestného poriadku a v prípravnom konaní treba trestné stíhanie zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. a) alebo c) Trestného poriadku. 	

S poukazom na vyššie uvedené preto odposluchy, ktoré boli vykonané v predmetnej trestnej veci nemožno považovať za zákonný dôkazný prostriedok a preto naňho nemožno absolútne prihliadať. 

Pre vznesenie obvinenia stačí, aby zistené skutočnosti nasvedčovali, že bol spáchaný trestný čin, ktorý spáchala určitá osoba. K záveru o spáchaní trestného činu určitou osobou stačí vyšší stupeň pravdepodobnosti, ktorý však musí byť konkrétne zistenými skutočnosťami dostatočne odôvodnený. Nie je však potrebné, aby trestná činnosť bola spoľahlivo preukázaná v takej miere ako v prípade  podania obžaloby. 

	Podľa článku 17 odsek 2 (prvá veta) Ústavy Slovenskej republiky nikoho nemožno stíhať alebo pozbaviť slobody inak ako zo zákonných dôvodov a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.

	Podľa článku 49 Ústavy Slovenskej republiky len zákon ustanoví, ktoré konanie je trestným činom a aký trest, prípadne ujmy na právach alebo majetku možno uložiť za jeho spáchanie. Označený článok Ústavy SR je ústavným princípom, ktorý umožňuje len zákonodarcovi, aby ustanovil, ktoré konanie je trestným činom a aký trest, prípadne ujmy na právach, alebo majetku možno uložiť za jeho spáchanie. Z tohto princípu vyplýva subjektívne právo osoby, aby mohla byť trestne postihnutá spôsobom ustanovený zákonodarcom len za konanie, ktoré ustanoví ako trestný čin iba zákonodarca.

	Podľa § 3  Trestného zákona účinného v čase spáchania skutku trestným činom je pre spoločnosť nebezpečný čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone. Z dikcie § 3 Trestného zákona účinného v čase spáchania skutku vyplýva, že o trestný čin ide vtedy, ak sú súčasne naplnené jeho obligatórne podmienky, ktorými sú protiprávnosť činu a znaky skutkovej podstaty uvedené v zákone. Protiprávnosťou sa rozumie prejav vôle, ktorým subjekt porušuje príkazy a zákazy ustanovený platným právom.  Skutková podstata trestného činu obsahuje štyri skupiny znakov, a to objekt, objektívnu stránku, subjekt, subjektívnu stránku.

	Najvýznamnejším znakom subjektívnej stránky je zavinenie, ktoré podmieňuje trestnú zodpovednosť. Zavinenie ako vnútorný psychický vzťah páchateľa trestného činu ku skutku, ktorý spáchal je nutné vždy dokazovať, nie je možné sa uspokojiť len s domnienkami.  V Trestnom zákone sa uplatňuje princíp zodpovednosti za zavinenie a platí zásada, že bez zavinenia niet trestného činu ani trestu, nejde teda o trestnú zodpovednosť. 

	Záverom možno konštatovať, že trestná činnosť, kde bol využitý obdobný modus operandi, ktorý vychádzal  z rozdielnych sadzieb dane u jednotlivých druhov minerálnych olejov a ich predeklarovávaním na minerálne oleje s nulovou resp. nižšou sadzbou dane prebehla vo všetkých okolitých krajinách patriacich do bývalého Východného bloku, kde vzhľadom na rozsah daňových únikov a obtiažnosť preukázania zavinenia na vyvodenie trestnoprávnej zodpovednosti sa javí ako najefektívnejšie zjednotiť sadzby dane u minerálnych olejov, čím sa úplne eliminuje dotknutá trestná činnosť. 

	V čase spáchania vyšetrovaných skutkov zdaňovanie minerálnych olejov spotrebnou daňou upravoval zákon číslo 239/2001 Z.z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov v zmysle, ktorého daňový dozor vykonával colný úrad, ktorého v pôsobnosti mal kontrolovaný subjekt sídlo alebo trvalý pobyt alebo v ktorého pôsobnosti sa nachádzal kontrolovaný dopravný prostriedok alebo dopravný zásobník, alebo kontrolovaný minerálny olej.  Daňový dozor  mohlo vykonávať aj colné riaditeľstvo. 

	Podľa § 29 ods. 3 zákona číslo 239/2001 Z.z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov  colný úrad pri daňovom dozore a daňovej kontrole predmetu dane bol okrem iného oprávnený vstupovať do každej prevádzkovej budovy, zisťovať stav zásob minerálnych olejov a tovarov, ktoré sú určené alebo môžu byť použité pri výrobe minerálnych olejov, kontrolovať zásobníky, kontajnery, zastavovať vozidlá, zisťovať množstvo nimi prepravovaného minerálneho oleja, odoberať bezplatné vzorky atď.

	V tejto súvislosti konštatujem, že aj napriek takto široko koncipovaným kontrolným možnostiam colného úradu tento nezistil pri svojej činnosti žiadnu nelegálnu činnosť, ktorá by zakladala trestnosť v konaní obvineného.

	Z pohľadu vyšetrovania a dôkaznej sily, ktorá by nezvratne uzatvárala skutkové zistenia a následné vyvodenie trestnoprávnej zodpovednosti obvinených by bolo účinnejšie a vhodnejšie okrem využitia inštitútu odpočúvania a záznamu telekomunikačných činností využiť aj inštitúty agenta, sledovania osôb a vecí ako aj pristúpiť po patričnom sledovaní k samotnému odberu vzoriek z jednotlivých podozrivých zásielok minerálneho oleja, čo by bol nespochybniteľný dôkaz v trestnom konaní voči jednotlivým obvineným. 
	Za daného dôkazného stavu a s poukazom aj na vyššie uvedené je nutné konštatovať, že obv.  XXXXX konaním, ktoré mu je kladené za vinu nenaplnil skutkovú podstatu trestných činov, z ktorých je obvinený, preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry GP SR do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Bohdan Čeľovský
prokurátor