Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky 
Štúrova 2, 812 85 Bratislava

Sp. zn. : VII/2 Gv 103/11/1000	Pezinok, 20.9.2012
EEČ : 2-1-33-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Zločin:	Poškodzovanie veriteľa podľa § 239 odsek 1 písmeno a, odsek 5 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 262/2011 Zbierky zákonov spáchaného spolupáchateľstvom podľa § 20 Trestného zákona takto

Rozhodol: 	prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
3.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ktorí sú uznesením vyšetrovateľa Prezídia PZ, Úradu boja proti korupcii, Odboru boja proti korupcii Stred - Banská Bystrica pod ČVS:PPZ-38/BPK-S-2011 zo dňa 22.11.2011 stíhaní za zločin poškodzovania veriteľa podľa § 239 ods. 1 písm. a), ods. 5 písm. a) Trestného zákona spáchaného spolupáchateľstvom podľa § 20 Trestného zákona na tom skutkovom základe, že 
	po predchádzajúcej vzájomnej dohode ako členovia dozornej rady obchodnej spoločnosti XXXXX, a.s. so sídlom na XXXXX XXXXX, XXXXX) a súčasne ako štatutárny a splnomocnení zástupcovia firiem prevádzkujúcich verejné lekárne pod logom ,,XXXXX a to: 
·	XXXXX,
·	XXXXX,
·,   XXXXX
·	-	XXXXX
·	-	XXXXX
·	XXXXX
·XXXXX
·XXXXX
·	XXXXX
·	XXXXX
·	XXXXX
(ďalej len „spoločnosti XXXXX"), v období od 1.4.2009 do 31.12.2010 spôsobili voči obchodnej spoločnosti XXXXX, a.s., so sídlom XXXXX, XXXXX, XXXXX (ďalej len „spoločnosť XXXXX") peňažný dlh v celkovom objeme 38 654,73 Eur tým, že splatné faktúry za dodaný tovar spoločnosťou XXXXX jednotlivým spoločnostiam XXXXX neuhradili v plnej výške a v úmysle neplatiť za existujúce a splatné záväzky v celkovej výške ako zodpovední zástupcovia spoločnosti XXXXX odstránili časť majetku týchto spoločnosti XXXXX získaný z predaja dodaného tovaru tým, že na základe rámcových zmlúv o pôžičkách uzavretých dňa 1.4.2009, medzi spoločnosťami XXXXX na strane veriteľa a spoločnosťou XXXXX na strane dlžníka, rozhodovali v uvedenom období o čiastočnej úhrade splatných faktúr dodávateľskej firmy a prevod finančných prostriedkov z účtov spoločnosti XXXXX v prospech spoločnosti XXXXX, čím poukázaním finančných prostriedkov v celkovej výške 38 242 215,64 Eur spoločnosti XXXXX zmarili uspokojenie pohľadávky spoločnosti XXXXX a spôsobili škodu vo výške 38 654 761,73 Eur,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Na základe trestného oznámenia zo dňa 31.03.2011 podaného spoločnosťou XXXXX, a.s. so sídlom XXXXX XXXXX, IXXXXX v zastúpení XXXXX, advokátom, XXXXX XXXXX bolo uznesením vyšetrovateľa Prezídia PZ, Úradu boja proti korupcii, Odboru boja proti korupcii Stred Banská Bystrica pod ČVS: PPZ-38/BPK-S-2011 zo dňa 06.05.2011 začaté trestné stíhanie podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku za zločin zvýhodňovania veriteľa podľa § 240 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona.
V priebehu vyšetrovania bola vykonaná celá rada úkonov. Boli vypočutí svedkovia, zadovážené listinné dôkazy, výpisy z obchodného registra jednotlivých obchodných spoločností, účtovné doklady súvisiace s neuhradenými faktúrami, atď.

Po vyhodnotení všetkých týchto dôkazov vyšetrovateľ PZ dospel k záveru, že podozrivé osoby konajúce za spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne zvýhodňovali iných veriteľov na úkor najväčšieho veriteľa a to spoločnosť XXXXX Vzhľadom na tento záver vyšetrovateľ PZ uznesením pod ČVS: PPZ-38/BPK-S-2011 dňa 02.09.2011 vzniesol obvinenie XXXXX a XXXXX za zločin zvýhodňovania veriteľa podľa § 240 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona spáchaný formou spolupáchateľstva podľa § 20 Trestného zákona. 

Dozorujúci prokurátor ÚŠP po preskúmaní predmetného uznesenia ako i celého spisového materiálu správne dospel k záveru, že uznesenie o vznesení obvinenia je nezákonné a neopodstatnené a preto toto uznesením sp. zn. VII/2  Gv 103/11-8 zo dňa 08.09.2011 podľa § 230 ods. 2 písm. e) Trestného poriadku zrušil. 

Po vykonaní ďalších úkonov, ktoré vo svojom písomnom pokyne prokurátor ÚŠP uložil vyšetrovateľovi PZ, tento dňa 22.11.2011 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol XXXXX, Ing. XXXXX a Ing. XXXXX obvinenie za zločin poškodzovania veriteľa podľa § 239 ods. 1 písm. a), ods. 5 písm. a) Trestného zákona spáchaného formou spolupáchateľstva podľa § 20 Trestného zákona. Podstata obvinenia spočívala v tom, že menovaní ako členovia dozornej rady spôsobili spoločnosti XXXXX peňažný dlh tým, že splatné faktúry za dodaný tovar neuhradili v plnej výške a v úmysle neplatiť za existujúce a splatné záväzky odstránili časť majetku získaný z predaju dodaného tovaru a takto zmarili uspokojenie pohľadávky spoločnosti XXXXX. 

Po vznesení obvinenia boli vypočutí obvinení, ktorí zhodne uviedli, že spoločnosť XXXXX, a.s. na základe majetkových vzťahov a zmluvných vzťahov riadila sieť lekárni XXXXX - 1. slovenská sieť lekární s cieľom vybudovať silný prosperujúci reťazec lekárni s relevantným trhovým podielom a následne nájsť cieľového investora, ktorý by túto sieť kúpil celú alebo jej majoritu. Vzhľadom na legislatívne podmienky v SR bola sieť budovaná ako zoskupenie právne samostatných subjektov s centrálnym riadením. 

Obvinený XXXXX do svojej zápisnice o výsluchu obvineného uviedol, že ich cieľom založenia spoločnosti XXXXX bolo vybudovať spoločnosť, ktorá by prevádzkovala sieť lekární na území SR. Obdobné siete na Slovensku boli budované firmami XXXXX, kde platobné podmienky a disciplína pri úhradách boli obdobné podmienkami v XXXXX. Vlastné siete naviazané na distribúciu si zároveň budovali XXXXX, XXXXX, XXXXX a v menšej miere XXXXX,

XXXXX bola v tom čase najväčšia a najprogresívnejšia, prichádzala ako prvá s iniciatívami, ktoré v mnohých prípadoch vyústili i do zmien existujúcej legislatívy. Svojou veľkosťou bola XXXXX pre distribútorov atraktívna aj z hľadiska stabilizácie ich trhového podielu. 

Obv. XXXXX. XXXXX v spoločnosti XXXXX mal na starosti odbornú stránku prevádzkovania lekární, čo vyplývalo z jeho vzdelania. Riadil hlavne obchodné a marketingové ciele, teda výber miesta, lokality a pozície prevádzkovanej lekárne. Súčasne bol aj členom dozornej rady v spoločnosti XXXXX, kde dozeral na zdravý chod firmy a dobré obchodné vzťahy s jednotlivými obchodnými partnermi. V niektorých spoločnostiach prevádzkujúcich verejné lekárne bol aj konateľom, pričom chod a riadenie týchto spoločností podliehal rozhodnutiam spoločnostiam XXXXX. 

Sieť lekárni XXXXX mala diverzifikované dodávateľské portfólio, medzi kľúčových dodávateľov patrili spoločnosti XXXXX, s.r.o. a IXXXXX, a.s. S týmito dodávateľmi sieť spolupracovala na báze zmluvnej splatnosti v rozsahu 90-180 dní. 

Spoločnosť XXXXX na rozvoj svojej siete používala okrem vlastného imania bankových úverov i samotné prostriedky sieťových lekární, ktoré čerpala formou riadnych dvojstranných obchodno-zmluvných úročených pôžičiek, ktoré používal a na ďalšie investície formou poskytovania riadnych zmluvných úročených pôžičiek. Možno konštatovať, že čerpaním týchto pôžičiek zo spoločnosti XXXXX nedochádzalo k zničeniu či zatajovaniu majetku. Všetky uzavreté zmluvy boli transparentné a vychádzali zo slobodnej vôle oboch zmluvných strán. Vo vzťahu k veriteľu tým nebola eliminovaná možnosť dosiahnutia uspokojenia ich pohľadávky nakoľko medzi spoločnosťami prevádzkujúcimi verejné lekárne a spoločnosťou XXXXX boli uzatvorené riadne zmluvy a celý systém financovania rozvoja bol rámcovo zazmluvnený Memorandom o vzájomnej pomoci pri budovaní siete lekární XXXXX, ktoré bolo podpísané zúčastnenými stranami niekedy v roku 2005 alebo 2006. 

Predmetné poskytovanie pôžičiek nebolo motivované snahou o poškodenie veriteľa ale úsilým posilniť celú sieť a tak zvýšiť jej hodnotu. O úspešnom smerovaní k tomuto cieľu svedčí i skutočnosť, že hodnota ochranných známok vlastnených a používaných spoločnosťou XXXXX pri prevádzkovaní  siete a teda goodwill (nemajetkové práva ako značka, ochranné známka a pod.) bol súdnym znalcom v posudku ohodnotený v časovom horizonte používania 20 rokov na hodnotu v intervale zhruba 65 mil. Eur až 178. mil. Eur.

V priebehu rokov 2008-2009 sa situácia siete začala zhoršovať a to v dôsledku legislatívnych obmedzení, kedy bola zavedená degresívna marža a obchodná prirážka lekární a tým i schopnosť splácať záväzky z vytvoreného ziskov prudko klesla. Degresívna marža znížila priemernú obchodnú prirážku lekárne o viac ako jednu tretinu. V tejto dobe sa predstavitelia spoločnosti XXXXX pravidelne stretávali s kľúčovými veriteľmi za účelom riešenia vzniknutej situácie. Výsledkom týchto stretnutí v priebehu roku 2009 bol vznik tzv. ,,Výboru veriteľov, na ktorom boli spoločne riešené otázky ohľadom úhrad veriteľov ako aj  ďalšieho zásobovania spoločnosti prevádzkujúcich verejné lekárne. V tomto období boli taktiež takmer denne poskytované informácie o stave spoločnostiach významným veriteľom. 

Na základe týchto opatrení v inkriminovanom období zo strany veriteľov nebola vyjadrená nespokojnosť veriteľov so spoluprácou v takej miere, že by veritelia zastavili dodávky pre spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne. 

Logickým vyústením týchto rokovaní  bolo dňa 12.02.2010 podpísanie Rámcovej zmluvy o dodávkach tovaru medzi štatutárnymi zástupcami spoločnosti XXXXX a predstavenstva spoločnosti XXXXX ako aj podpísanie Záložných zmlúv na 49% obchodný podiel vo všetkých sieťových lekárniach. Obchodné podiely sieťových lekární boli v tom čase rozdelené práve za účelom očakávaného vstupu všetkých kľúčových dodávateľov

Zo strany spoločnosti XXXXX, s najväčšou pravdepodobnosťou po medializácii udalostí v kauze ,,XXXXX, došlo k porušeniu resp. nedodržaniu Rámcovej zmluvy a zároveň k tlaku na ďalšie jednania a zmenu dohodnutých podmienok. 

Následné obchodné jednania smerovali vstupu spoločnosti XXXXX do siete XXXXX, či už v majoritnom podiele alebo úplným prevzatím. V tej dobe si spoločnosť XXXXX si dala vykonať externou spoločnosťou právny a ekonomický audit  siete XXXXX. V rámci jednaní boli vytvorené rôzne konštrukcie, kde sa stále uvažovalo i s majetkovou účasťou ďalších majoritných veriteľov. Tieto spoločnosti sa však jednaním aktívne nezúčastňovali a spoločnosť XXXXX ich chcela riešiť neskôr.  

Predstavitelia spoločnosti XXXXX a spoločností prevádzkujúcich verejné lekárne s týmito konštrukciami v zásade súhlasili a v ich zmysle robili po dôslednej príprave a konzultáciách s daňovými a právnymi expertmi prípravu v zmysle vypracovania systému licenčných a sublicenčných zmlúv, ktoré v duchu vyššie spomenutého posudku vyjadrovali hodnotu siete a v priebehu 10 rokov umožňovali umoriť všetky záväzky XXXXX voči sieťovým lekárniam, kedy sa pôžičky do XXXXX mali modifikovať do formy zálohových platieb za poskytovanie goodvill. Zároveň boli zmluvne centralizované nehnuteľnosti a zariadenia lekární. 

Tieto náročné jednania vyústili do podpisu Memoranda o porozumení a to dňa 27.10.2010 s presne definovanými krokmi ďalšieho postupu, do uzatvorenia Správcovskej zmluvy zo dňa 25.11.2010 a do Zmluvy o prevode obchodných podielov na XXXXX. (XXXXX s.r.o.), zároveň so zmenou konateľov pričom tak XXXXX. ako aj konatelia boli určení samotnou spoločnosťou XXXXX. Následne na to nový konateľ vykonal stretnutie so zamestnancami XXXXX a sieťových lekární, kde bol predstavený nový management siete a deklarované znovu otvorenie a zásobovanie spoločnosti prevádzkujúcich verejné lekárne. 

Napriek týmto všetkých skutočnostiam dňa 17.12.2010 spoločnosť XXXXX bez udania dôvodu oznámila, že nemá dôvod na realizácii dohodnutej transakcie. 

XXXXX sa podrobne vyjadril k obvineniu a uviedol, že spoločnosť XXXXX prevádzkovala sieť lekární pod registrovanými ochrannými známkami, ktoré na základe Memoranda z roku 2005 a 2006, sa aktívne zapájali do budovania siete. Finančné prostriedky získané na základe pôžičiek išli do existujúcich lekární ako aj do lekární, ktoré boli pripravované a hlavne na budovanie nových lekární. Čo sa týka existujúcich lekární, boli realizované z dôvodov zabezpečenia konkurencieschopnosti voči ostatným cudzím lekárňam a taktiež do určitej miery kompenzovali problémy, ktoré mohli existovať pri existujúcich lekárňach.
Taktiež tieto pôžičky boli využívané z dôvodu marketingu, jednalo sa hlavne o zákaznícke karty a rôzne akcie s tým spojené. Čiže poskytovanie pôžičiek malo zabezpečiť a prispieť k naplneniu prvotnej myšlienky a tá bola, vybudovanie silnej siete s významným postavením na trhu a následne hľadanie strategického partnera, ktorý by takto vybudovanú sieť odkúpil.

Výška pôžičky bola individuálna podľa výšky obratu tej ktorej lekárne. Odhad bol robený podľa mesačných tržieb a na základe týchto faktorov bola potom stanovená výška pôžičky, ktorú tá ktorá lekáreň poskytla spoločnosti XXXXX.
Ešte v roku 2000 spoločnosť XXXXX mala ambíciu vybudovať kvalitnú silnú a konkurencie schopnú sieť lekární. V tomto období mala, resp. ovládala cca. 15 lekární, ktoré fungovali štandardne. V tomto období bol pripravený projekt, podľa ktorého mali byť vybudované ďalšie lekárne v obchodných strediskách v rámci Slovenskej republiky (Kaufland, Tesco). Do tohto projektu bolo potrebné investovať nemalé finančné prostriedky.

Spoločnosti XXXXX boli poskytované pôžičky z dôvodu prehľadnosti, evidencie a do značnej miery to uľahčovalo prácu v rámci účtovníctva, nakoľko tento model bol najprehľadnejší. Keby si jednotlivé spoločnosti, prevádzkujúce lekárne požičiavali navzájom, bola by vznikla neprehľadná spleť vzájomných pôžičkových vzťahov. Preto sa uvedená vec riešila cez materskú spoločnosť XXXXX, kde sa navzájom stretávali záväzky a pohľadávky a bolo to prehľadnejšie kontrolovať. Taktiež bolo prehľadnejšie sledovať a kontrolovať úročenie jednotlivých pôžičkových vzťahov.

V tomto období spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne ovládali významný trhový podiel na Slovensku a preto distribútori splatnosti, ktoré boli uvádzané na faktúrach tolerovali a so vzniknutou situáciou v podstate súhlasili, čo potvrdzuje aj tá skutočnosť, že za celú existenciu fungovania neobdržali ani jednu upomienku o neuhradení faktúr, resp. upomienku k skoršiemu zaplateniu faktúr.
Práve poskytnuté pôžičky mali zabezpečiť kontinuálnu a nerušenú prevádzku celej siete s tým, že distribútori tolerovali tento tovarový úverový rámec. V záujme zachovania prevádzky celej siete bolo potrebné poskytovanie týchto pôžičiek aj napriek tomu, že jednotlivé spoločnosti nemali uhradené svoje záväzky.

Distribútorom išlo jednoznačne o čo najväčší podiel na trhu a taktiež pre nich bolo dôležité, aby predávali lieky, ktoré boli plne hradené poisťovňou, čo jednoznačne bola výhoda pre samotných distribútorov ako i pre výrobcov lieku.
O platbách rozhodoval obchodný úsek spoločnosti XXXXX. Peniaze distribútorom boli posielané priebežne, ako chodili z poisťovní, resp. operatívne sa rozhodlo, ktorý z distribútorov a v akom množstve v daný deň dostane platby. Na základe tohto sa následne určil denný limit alebo rámec, ktorý distribútori dodali. Nakoľko boli určené tieto rámce, tak na základe nich sa finančné prostriedky snažili rozdeliť na základe dohodnutého objemového modelu.

Od júna 2009 spoločnosť XXXXX pristúpila na to, že bude podávať distribútorom potrebné informácie a následne tieto si distribútori medzi sebou vymenia a zároveň odsúhlasia, pričom líderstvo za túto agendu zobrala na seba spoločnosť XXXXX. To znamená, že na základe takejto dohody všetky informácie išli spoločnosti XXXXX, ktorá ich následne poskytla ďalším distribútorom.

XXXXX okrem tých skutočností, ktoré uviedli obaja obvinený XXXXX a XXXXX podrobnejšie popísal všetky relevantné skutočnosti súvisiace s poskytnutými pôžičkami, realizovanými platbami ako aj prijatými opatreniami smerujúcimi k zníženiu samotného dlhu a to hlavne vo vzťahu spoločnosti XXXXX. 

Podľa jeho vyjadrenia spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne boli zahrnuté do siete spoločnosti XXXXX, ktorá ich prevádzkovala pod registrovanými ochrannými značkami ako XXXXX XXXXX. slovenská sieť lekární. Vzhľadom na to, že spoločnosť XXXXX nebola dostatočne kapitálovo silná na to aby budovala a rozširovala sieť lekární, používala aj finančné prostriedky lekární, ktoré boli súčasťou siete. Tieto finančné prostriedky lekárne požičiavali na základe zmluvy o pôžičke, ktorá bola s každou lekárňou uzatváraná osobitne, nakoľko každá lekáreň bola samostatná právnická osoba. Zo začiatku sa tieto zmluvy uzatvárali na každú pôžičku osobitne, neskôr však bola uzavretá rámcová zmluva, ktorá definovala podmienky takéhoto požičiavania na obdobie celého kalendárneho roka. Všetky tieto zmluvy vychádzali z memoranda uzatvoreného medzi spoločnosťou XXXXX a spoločnosťami prevádzkujúcich verejné lekárne ešte v rokoch 2005 a 2006.
Spoločnosť XXXXX takto získané finančné prostriedky umiestňovala buď do existujúcich lekární, v ktorých bol citeľnejší nedostatok finančných prostriedkov, alebo ich použila na budovanie ďalších prevádzok alebo ich použila v rámci ďalších, hlavne marketingových akcií na rozvoj a stabilizáciu siete, napr. zákaznícke karty.

Rámcová výška pôžičky bola stanovená rozdielne pre jednotlivé lekárne v závislosti na obrate, ktorý dosahovali. Táto suma bola braná ako orientačná s tým, že v prípade potreby sa upraví dodatkom. Doba splatnosti bola určená na dlhšie obdobie na odporúčanie audítora, nakoľko pri uzatváraní zmluvy nebolo možné určiť dobu vrátenia pôžičky presne.
Pôžičkový vzťah, kedy jednotlivé lekárne požičiavali spoločnosti XXXXX, ktorá zároveň požičiavala ďalej bol vytvorený preto, aby boli finančné toky prehľadnejšie a zlievali sa v jednom subjekte. Tieto spoločnosti mali samozrejme po splatnosti aj záväzky voči dodávateľom, situácia však bola taká, že distribútori na faktúrach uvádzali kratšiu splatnosť, v skutočnosti však tolerovali splatnosť oveľa dlhšiu, o čom svedčí aj to, že dodávky do lekární neboli z ich strany zásadným spôsobom obmedzované.

Politika distribučných spoločností spočívajúca v predlžovaní splatností vychádzala z toho, že tieto spoločnosti sa za každú cenu snažili zvýšiť svoj trhový podiel a tým byť atraktívnejší pre farmaceutických výrobcov a zároveň aj pre potencionálnych zahraničných investorov. Obdobným princípom sa riadila aj spoločnosť XXXXX, ktorá i za cenu vytvárania dlžôb, (tolerovaných distribútormi) zvyšovala svoj trhový podiel a tým zároveň i svoju hodnotu. Táto hodnota sa neskôr prejavila i pri ocenení firmy znalcom.
Spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne boli prirodzene podriadené obchodnej politike celej siete a predpokladali, že v konečnom dôsledku dôjde k vstupu investora do siete lekárni, ktorých sieť prevezme úplne alebo čiastočne a finančne ju ozdraví. Za najpravdepodobnejšieho investora považoval niektorého z distribútorov (dodávateľov), ktorý by do siete vstúpil kapitalizáciou svojich pohľadávok. Každá distribučná spoločnosť si otvorenou alebo skrytou formou vytvárala sieť lekární a takýmto spôsobom si stabilizovala svoj trhový podiel. Distribučná spoločnosť sa získaním siete lekární stávala atraktívnejšou pre zahraničného investora.
Samozrejme bol predpoklad splácania vzniknutých záväzkov i z obchodnej činnosti, to znamená z tržieb a dosahovanej marže. Táto situácia sa však zhoršila legislatívnymi zmenami a to konkrétne zavedením degresívnej marže, ktorá znamenala zníženie profitability lekární.
Priama realizácia platieb z lekární prechádzala cez obchodný úsek, nakoľko rozdeľovanie financií bolo podriadené stratégii plynulého zásobovania tovarom a záviselo od konkrétnych operatívnych dohovorov s jednotlivými distribútormi. Samozrejme prioritu pri úhradách mali mzdy, odvody a daňové záležitosti.
Všetky finančné prostriedky získané z pôžičiek boli použité na rozvoj spoločnosti XXXXX a spoločností prevádzkujúce verejné lekárne, či už to bolo vo forme dotácií do finančne horších lekární, do budovania ďalších prevádzok, do kúpy alebo výstavby objektov pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti alebo ďalších investícií. Všetky tieto toky sa odrazili v účtovníctve jednotlivých lekární alebo spoločnosti XXXXX a ich efektívnosť je vyjadrená v znaleckom posudku.

Stav záväzkov spoločnosti XXXXX voči jednotlivým lekárňam poskytovaní pôžičiek dosiahol úroveň približne 52 mil. Eur v roku 2010. Tieto pohľadávky boli v rámci jednaní so spol. XXXXX a snahy o dosiahnutia vysporiadania vzťahov ich majetkovým vstupom do siete odpredané na spoločnosť XXXXX, kde sa mali systémom licenčnej zmluvy a sublicenčných zmlúv v priebehu 10 rokov zmluvne vysporiadať.
Pri jednaniach so spoločnosťou XXXXX uvažovali podľa znaleckého posudku s cenou siete na úrovni približne 62 mil. Eur. Túto kúpnu cenu sme chceli použiť ako protihodnotu za pôžičky lekární poskytnuté do spol. XXXXX. Preto bola pri spolupráci s právnikmi a audítormi vytvorená licenčná a sublicenčná zmluva, ktorá hovorila o prenájme obchodnej značky a ochranných známok spoločnosti XXXXX vytvorenej v sieti bez ohľadu na ľubovoľné budúce majiteľské vzťahy k týmto lekárňam.
Spoločnosť XXXXX mala svoju značku prenajímať spoločnosti XXXXX a táto ju mala ďalej podnajímať jednotlivým lekárňam. Takto by sa značka XXXXX ocenená posudkom v intervale 16-178 mil. Eur zachovala na trhu a vytvárala by obchodnú a marketingovú podporu lekárňam i po zmene majiteľa. Licenčná i sublicenčné zmluvy mali byť prenajímané jednotlivým lekárňam po dobu minimálne 10 rokov za hodnotu prepočítanú cez tržby jednotlivých lekární tak, aby po 10 rokov podnájmu došlo k započítaniu celého objemu pôžičiek poskytnutými lekárňami do spoločnosti XXXXX
Tento model v podstate znamenal to, že si lekárne svojimi pôžičkami predplatili služby a značku XXXXX Spoločnosť XXXXX bola ako prostredník použitá výlučne z daňových dôvodov, pretože pri priamom prenájme zo spoločnosti XXXXX na jednotlivé lekárne by došlo k jednorazovej daňovej povinnosti z hľadiska DPH i dane z príjmov. Pri konštrukcii týchto zmlúv sme uvažovali s tým, že po celú dobu platnosti zmlúv bude XXXXX lekárňam poskytovať podporný servis.
Spoločnosť XXXXX napriek tomu, že mala licenciu na distribúciu liekov, samotnú distribúciu liekov nevykonávala. Jej činnosť spočívala vo vytváraní a riadení siete lekární a záväzky vytvorené počas tohto obdobia po legislatívnych zmenách, ktoré zhoršili, resp. znemožnili vyplatenie záväzkov z obchodnej činnosti samotných lekární chcela vyrovnať práve predajom týchto lekární, resp. ich častí, pretože uvažovali aj s možnosťou, že predajú väčšiu časť siete za hodnotu, ktorá by presne vyrovnala záväzky voči dodávateľom a spoločnosť XXXXX by si ponechala 3-5 lekární očistených o záväzky, ktoré by naďalej prevádzkovala. V podnikateľskom zámere spoločnosti XXXXX, pri vytváraní siete lekární, už od začiatku bola alternatíva predaja siete investorovi buď z radov distribútorov alebo priamo zo zahraničia.
Približne v priebehu rokov 2008-2009 bola spoločnosť XXXXX nútená na základe prehlbujúcemu sa dlhu voči distribútorom prijať opatrenia na odstránenie tohto stavu a začala intenzívne rokovania s dodávateľmi, ktoré vyústili vo vytvorení neformálnej rady veriteľov.

Vo veci bol vypočutí aj svedok - poškodený XXXXX XXXXX - predseda predstavenstva spoločnosti XXXXX, tento uviedol, že k 31.03.2011 nové vedenie prevzalo všetky kompetencie vedenia spoločnosti XXXXX a súčasne sa oboznámilo s jej finančnou situáciou. Dňa 16.09.2011 na mimoriadnom valnom zhromaždení došlo k navýšeniu základného imania spoločnosti XXXXX z dôvodu podstatného zhoršenia finančnej situácie po kauze XXXXX. Z tohto dôvodu v ročnej uzávierke museli vytvoriť opravné položky na zhruba 30 mil. Eur čím bola spotrebovaná väčšia časť základného imania. Nominálny stav evidovaných pohľadávok voči spoločnostiam prevádzkujúcim verejné lekárne pod logom XXXXX bol 38.654.471,78 Eur. Tieto pohľadávky vznikli za dodávky tovaru a to za dodané lieky, zdravotnícke produkty a sortimentu pre lekárne. 

Menovaný potvrdil, že vtedajší predseda predstavenstva spoločnosti XXXXX, Ing. XXXXX sa v priebehu roku 2010 zúčastnil viacerých rokovaní so zástupcami spoločnosti XXXXX ako aj spoločnosti prevádzkujúcich verejné lekárne o čom sú v spoločnosti založené interné záznamy a protokoly. O všetkých týchto rokovaniach Ing. XXXXX vedenie spoločnosti a dozornú radu priebežne informoval. 

Hlavným opatrením bolo zablokovanie ďalších dodávok do spoločností prevádzkujúc verejné lekárne a zaslanie upozornenia formou notársky overenej výzvy. Na jednotlivé spoločnosti zatiaľ nepodali žalobu a ani započítanie pohľadávok. Spoločnosť XXXXX je poškodená z titulu neuhradenia predmetnej pohľadávky. Z dôvodu riešenia vzniknutej situácie bolo podpísané Memorandum o porozumení ako aj ďalšie zmluvy. Má vedomosť o tom, že existuje správa XXXXX a že sa uskutočnili rokovania, ktoré vyústili do podpísania nejakej dohody resp. memoranda. Práve prostredníctvom tohto memoranda bola snaha nájsť obchodnú protihodnotu. 

Vyšetrovateľ PZ taktiež vypočul svedka Ing. XXXXX - bývalého predsedu predstavenstva spoločnosti XXXXX. Tento vo svojej výpovedi uviedol, že spolupráca so spoločnosťou XXXXX bola dlhodobá a teda intenzívnejšia. V roku 2009 mala spoločnosť XXXXX asi 57 lekární a preto sa jednalo o najväčšiu sieť lekární na Slovensku. 

Z tohto dôvodu mala spoločnosť XXXXX eminentný záujem na spolupráci s touto sieťou a bola to aj požiadavka najväčšieho akcionára. Vo všeobecnosti bola so sieťami ďaleko lepšia skúsenosť a taktiež aj hodnotenie rizika bolo v týchto prípadoch oveľa nižšie. Aj z hľadiska konkurencie to bolo jednoznačne najlepšie riešenie pre distribútora. Z týchto dôvodov filozofia spoločnosti XXXXX bola taká, že podporovala spoluprácu so sieťami lekární, ktorá bola obojstranne výhodná. Siete mali vždy dlhšiu splatnosť faktúr za dodaný tovar. V podstate spoločnosť XXXXX takto nepriamo podporovala rozvoj siete spoločnosti XXXXX, s ktorou robila aj marketingové aktivity.

Podľa neho prvé problémy nastali asi v roku 2009, kedy spoločnosti XXXXX a XXXXX prestali dodávať tovar do siete XXXXX a požadovali úhradu svojich záväzkov. Tieto spoločnosti v tej dobe požadovali splatenie svojich záväzkov „teraz a ihneď v plnej výške". Z tohto dôvodu sa uskutočnilo informatívne spoločné stretnutie zástupcov spoločnosti XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX za účelom hľadania spôsobu, ako by mohla spoločnosť Inforama naďalej dodávať tovar do týchto lekární a dostávať svoje platby.

Bolo zrejmé, že ku konfliktu došlo medzi spoločnosťami XXXXX a XXXXX práve preto, že spoločnosť XXXXX prestala dodávať tovar do spoločností prevádzkujúce verejné lekárne a žiadala okamžité splatenie svojich pohľadávok z predchádzajúceho obdobia. Následne zainteresované strany dostali informáciu o uhradení záväzkov voči spoločnosti XXXXX. V tej dobe spoločnosť XXXXX platila podľa možnosti priebežne všetkým dodávateľom.
Predstavitelia spoločnosti XXXXX v tomto období informovali spoločnosť XXXXX aj o snahe získať úver od peňažného ústavu. Koncom roku 2009 boli zároveň začaté rokovanie o možnostiach zabezpečenia pohľadávky spoločnosti XXXXX, ktorá uvažovala o zabezpečení svojej pohľadávky založením obchodných podielov jednotlivých spoločností prevádzkujúcich verejné lekárne, ktoré vyvíjali obchodnú činnosť pod logom XXXXX. Rokovania začali niekedy v 10. mesiaci roku 2009 a podpis zmluvy bol až vo februári 2010. Zdĺhavosť rokovaní okrem obchodných vecí komplikovalo aj posudzovanie možného porušenia zákona o hospodárskej súťaži. Spoločnosť XXXXX vzhľadom na svoje veľké obraty mala v tejto oblasti určité skúsenosti.

V čase podpisu zmluvy o zriadení záložného práva predstavoval dlh spoločnosti prevádzkujúcich verejné lekárne voči spoločnosti XXXXX cca. 35 až 37 mil. Eur. Za účelom zabezpečenia riadnej dodávky ďalšieho tovaru do spoločnostiach prevádzkujúcich verejné lekárne bola v tom istom čase podpísaná aj rámcová zmluva na dodávky tovaru pre dotknuté lekárne.
Cieľom podpísania rámcovej zmluvy o dodávke tovaru zo dňa 12.2.2010 bolo v podstate to, že vtom čase už bola spoločnosť Inforama v situácii, keď jej pohľadávka bola na predaj a spoločnosť XXXXX mala záujem, aby spoločnosť XXXXX uhradila túto pohľadávku.

V tom čase jedine spoločnosť XXXXX bola dostatočne kapitálovo silná, aby mohla prevziať takýto reťazec lekární s takýmito záväzkami a dať dostatočnú garanciu ostatným veriteľom, že ich pohľadávky budú zaplatené.

Súčasne s rámcovou zmluvou bola podpísaná aj zmluva o zriadení záložného práva na obchodné podiely. Zmluvné strany sa dohodli, že výška istiny všetkých pohľadávok nesmie presiahnuť 55 mil. Eur a súčasne žiadna z pohľadávok nesmie byť staršia ako 420 kalendárnych dní. Suma 55 mil. EUR bola určená ako maximálny dlh, čo znamená, že aj pri splnení ostatných podmienok, by nás to oprávňovalo zastaviť dodávky tovaru, čo je vždy najúčinnejší tlak na dlžníka. Suma 55 mil. Eur bola vypočítaná ako predpoklad možného stropu pri zvážení stavu tržieb v jednotlivých lekárňach.

I napriek tomu, že spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne splnili všetky zmluvne dohodnuté podmienky, spoločnosť XXXXX koncom mesiaca marec 2010 podmienila dodávky tovaru platbou v hotovosti, t.j. prestala dodávať tovar na faktúru a to z dôvodu zadržania osôb zastupujúcich spoločnosti XXXXX. Ďalším dôvodom takéhoto postupu bola snaha zvýšiť obchodný tlak na zástupcov lekární v súvislosti s prevzatím alebo odkúpením 100 % obchodných podielov týchto spoločností vrátane značky XXXXX.

Následne boli rokovania, ktorých výsledkom bol podpis memoranda o porozumení zo dňa 27.10.2010. XXXXX súhlasil so všetkými podmienkami, ktoré požadovala spoločnosť XXXXX (prevod 100 % obchodných podielov na nezávislého správcu, personálne zmeny v spoločnostiach prevádzkujúcich verejné lekárne). Následne bola podpísaná v zmysle memoranda aj správcovská zmluva. Po podpísaní týchto relevantných dokumentov predstavenstvo koncernu XXXXX v polovičke mesiaca december 2010 rozhodlo odstúpiť od týchto dokumentov dôsledkom čoho bolo vrátenie nadobudnutých obchodných podielov pôvodným vlastníkom.
Podpisu týchto dokumentov predchádzali rokovania, podpísaniu memoranda s veriteľmi a to so spoločnosťami XXXXX a XXXXX, využitie služieb externých ekonomických a právnych poradcov. I napriek týmto krokom prišiel dňa 16.12.2010 list v ktorom XXXXX bolo oznámené odstúpenie od memoranda a súvisiacich právnych dokumentov.

V trestnej veci bol vypočutý aj svedok XXXXX, XXXXX. - predseda predstavenstva spoločnosti XXXXX, 821 05 XXXXX. Menovaný uviedol, že v minulosti XXXXX bola dodávateľom liekov a zdravotníckeho materiálu lekárniam, ktoré patria do siete lekární vystupujúcich pod logom XXXXX. Ich spoločnosti obchodovali s lekárňami XXXXX zhruba od roku 2005. Spočiatku lekárne pravidelne platili za dodaný tovar, pričom celkový stav pohľadávok dosiahol sumu cca 1,9 mil. Eur. Táto výška pohľadávok rástla so zvyšovaním vzájomného obratu až v marci v roku 2009 dosiahla sumu 16,5 mil. Eur. 

Vzhľadom k tomu, že konatelia XXXXX nedodržali dohodu o sľúbenej úhrade boli nútení zastaviť dodávky tovaru pre túto spoločnosť. Od mesiaca apríl 2009 žiadny tovar neobdržali a tento stav trval až do 26.02.2010, kedy začali dostávať platby v rozsahu asi 10až 18. tisíc Eur priemerne denne, pričom tieto platby prichádzali v drobných sumách z každej z dlžných lekární. Celkom bolo takto uhradených 547 554,08 Eur., pričom posledná platba bola 26.05.2010, kedy už bol právoplatne súdom schválený reštrukturalizačný plán spoločnosti XXXXX. 

V rámci reštrukturalizačného konania boli pohľadávky XXXXX voči lekárniam XXXXX za dodané lieky vrátane príslušenstva postúpené (predané)s spoločnosti XXXXX, s.ro. ktorá je 100% dcérou XXXXX XXXXX za odplatu 9. mil. Eur. Spoločnosti XXXXX zostali dodatočne postúpené úroky z omeškania zo spoločnosti XXXXX, ktoré táto mala voči lekárniam skupiny XXXXX vo výške 258.497,70 Eur. 
V súčasnej dobe teda XXXXX eviduje a vymáha iba pohľadávku, ktorú získala postúpením časti príslušenstva z pohľadávok spoločnosti XXXXX voči lekárniam XXXXX. 

Vo veci bol vypočutý svedok XXXXX - pracovník spoločnosti XXXXX, ktorá pôsobí ako investičná banka v regióne a Strednej a Východnej Európy, pričom poskytuje poradenské služby v kapitálových transakciách. 

Z tohto dôvodu boli oslovení spoločnosťou XXXXX a manželmi XXXXX, či by vedeli pôsobiť ako správca v transakcií, ktoré tieto dve strany zamýšľajú. 

Pre nich boli obe strany rovnocenným partnerom.  Vzhľadom na to, že v slovenskom prostredí plánovaná transakcia nie je  obvyklá resp. štrukturovanie tej transakcie nie je obvyklé a na Slovensku to nikto nerobil pochopili snahu oboch strán tak, že tieto sa chceli dohodnúť a preto im oni navrhli riešenie a to založenie tzv. spoločnosti s jasným zámerom fungovania pričom táto spoločnosť sa volá XXXXX s.r.o. Obe tieto spoločnosti boli s.r.o.-očky s tým, že XXXXX vystupovala ako správca. Zmyslom správcovskej zmluvy bolo, že správcovská spoločnosť XXXXX nadobudne 100%-ntný obchodný podiel vo všetkých lekárenských spoločnostiach vystupujúcich pod značkou XXXXX. Úlohou ich spoločnosti bolo teda dočasné vlastníctvo týchto podielov do doby, kým sa ostatní dvaja partneri tejto zmluvy nedohodnú resp. kým nedajú ďalšie inštrukcie na prevod obchodných podielov na tú ktorú stranu. 

Dňa 25.11.2010 bola podpísaná Správcovská zmluva, ktorej účastníkmi bola spoločnosti XXXXX ako správca - spoločnosť XXXXX a manželia XXXXX. Neskôr spoločnosť XXXXX im dala pokyn, že nemá záujem o obchodné podiely lekárenských spoločností a obchodné podiely máme previesť naspäť na pôvodných majiteľov. 

Vo veci boli ako svedkyne vypočuté aj účtovníčky spoločnosti XXXXX a to XXXXX, XXXXX a XXXXX. Tieto zhodne popísali, ako prebiehalo účtovanie lekární, ako sa platili faktúry a kto dával pokyny na uhrádzanie faktúr za dodávky liekov. 

Z výpovedí svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, - zodpovedných farmaceutov v lekárniach siete XXXXX žiadne podstatné okolnosti k stíhanému skutku nevyplývajú. 

Ako vyplýva z tvrdení obvinených na rozvoj siete lekárni XXXXX (zriaďovanie nových lekární, príprava priestorov, výber ľudí, reklama, marketingové akcie) používal XXXXX okrem iných zdrojov (vlastné imanie, bankové úvery) i prostriedky sieťových lekární, ktoré čerpala formou riadnych dvojstranných obchodne - zmluvných úročených pôžičiek a používala ich na ďalšie investície formou poskytovania riadnych zmluvných úročených pôžičiek. 
Vzhľadom na stále sa zhoršovanie sa situácie  v priebehu rokov 2008-2009 predstavitelia spoločnosti XXXXX a to konkrétne XXXXX. XXXXX a XXXXX. XXXXX sa pravidelne stretávali s kľúčovými veriteľmi, či už jednotlivo alebo hromadne a snažili sa riešiť situáciu. 

Spoločnosť XXXXX od roku 2005 postupne uzatvorila so spoločnosťami prevádzkujúcimi verejné lekárne ,,Memoranda o vzájomnej spolupráci pri budovaní siete lekární XXXXX, ktorého predmetom bol záväzok lekárne (spoločnosti prevádzkujúcich verejné lekárne) poskytovať finančné prostriedky spoločnosti XXXXX z titulu dlhodobých zmlúv o pôžičiek a to za účelom vybudovania prvej a najväčšej siete verejných lekární v rámci celej SR prostredníctvom dcérskych a partnerských spoločností. 

V priebehu roku 2009 vznikol dokonca ,,Výbor veriteľov kde boli spoločne riešené úhrady veriteľov a ďalšie zásobovanie. Boli poskytované informácie veriteľom, pričom zo strany veriteľov nebola vyjadrená nespokojnosť, ktorá by vyústila do zastavenia dodávok zdravotníckeho materiálu do sietí lekární XXXXX.  

Dňa 12.02.2010 predstavitelia XXXXX a členovia predstavenstva spoločnosti XXXXX podpísali Rámcovú zmluvu o dodávkach tovaru a Záložných zmlúv na 49% obchodný podiel vo všetkých sieťových lekárniach. 

V zmluve o zriadení záložného práva na obchodný podiel sa spoločnosť XXXXX (záložný veriteľ)  a spoločnosť XXXXX s.r.o. (záložca) dohodli, že výška istiny všetkých pohľadávok záložného veriteľa voči dlžníkom nesmie presiahnuť hodnotu 55. mil. Eur. 
	
Rámcovou zmluvou o dodávkach tovaru sa spoločnosť XXXXX (ako predávajúci) zaväzuje, že bude dodávať 55 lekárniam (ako kupujúcim) zdravotnícky materiál. Táto zmluva sa uzatvorila na dobu určitú a to odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto zmluvy do dňa začatia výkonu záložného práva predávajúcim ako záložným veriteľom na základe ktorejkoľvek zo záložných zmlúv. 

Podľa dohodnutých platobných podmienok kupujúci mal uhrádzať cenu jednotlivých dodávok objednaného tovaru na základe faktúr vystavených predávajúcim s lehotou splatnosti nie kratšou než 120 dní odo dňa vystavenia faktúry.  Účastníci zmluvy sa zároveň dohodli, že za omeškanie so splatením faktúry sa nebude považovať prípad, ak bude faktúra uhradená v lehote do 150 kalendárnych dní odo dňa jej vystavenia. 

Podľa tejto zmluvy všetci kupujúci mali v čase ich podpísania právnu formu spoločnosti s ručením obmedzeným založenej podľa ustanovenia § 56 až § 75a a ustanovenia § 105a a nasl. Obchodného zákonníka, pričom každá takáto spoločnosť podľa dohody zmluvných strán mala najmenej dvoch spoločníkov, z ktorých jeden bol majiteľom obchodného podielu vo výške 49 % a zvyšní majitelia obchodných podielov spolu vo výške 51%. 

V ďalšom období predstavitelia spoločnosti XXXXX dospeli k záveru (medializácii kauzy ,,IXXXXX, zadržanie XXXXX a XXXXX, atď.), že to zmluvné usporiadanie im nevyhovuje. Preto z ich strany došlo k nedodržaniu Rámcovej zmluvy a k ďalším jednaniam za účelom zmeny zmluvných podmienok.

Ďalšie obchodné rokovania smerovali k vstupu spoločnosti XXXXX do siete lekární XXXXX či už v majoritnom podiele alebo úplným prevzatím siete. K tomuto účelu si spoločnosť XXXXX dala vykonať externou firmou právny a ekonomický audit siete XXXXX.

Obvineným nie je známe, že by tento audit vytkol skutočnosti, ktoré by považoval za zmarenie uspokojenia veriteľa či jeho poškodzovanie.

Štatutári XXXXX a sieťových lekární s týmito konštrukciami v zásade súhlasili a v ich zmysle robili po dôslednej príprave a konzultáciách s daňovými a právnymi expertmi prípravu v zmysle vypracovania systému licenčných a sublicenčných zmlúv, ktoré v duchu vyššie spomenutého posudku vyjadrovali hodnotu siete a  v priebehu 10 rokov umožňovali umoriť všetky záväzky XXXXX voči sieťovým lekárniam, kedy sa pôžičky do XXXXX mali modifikovať do formy zálohových platieb za poskytnutie goodwil. Zároveň boli zmluvne centralizované nehnuteľnosti a zariadenia lekární.

Z memoranda o porozumení podpísaného 27.10.2010 medzi XXXXX a jeho manželkou ako postupiteľmi a spoločnosťou XXXXX ako zmluvnej strany vyplýva, že lekárenské spoločnosti majú záväzky voči svojim veriteľom predovšetkým voči svojim dodávateľom vo výške približne 76 mil. Eur. Zároveň XXXXX má záujem nadobudnúť priamo alebo nepriamo 80%-tný obchodný podiel v každej lekárenskej spoločnosti. Zmluvné strany uzatvoria túto dohodu so správcom zvoleným spoločnosťou XXXXX a so súhlasom  postupiteľov. Taktiež sa vykoná ,,Due diligence spoločnosťou XXXXX a jeho poradcami. Spoločnosť XXXXX bude naďalej dodávať lekárenským spoločnostiam tovar. Taktiež sa spoločnosť XXXXX zaviazala, že bude rokovať s príslušnými dodávateľmi, pričom bezodkladne po uzavretí Memoranda o porozumení vstúpi táto spoločnosť do rokovaní s ostatnými veriteľmi, aby s nimi dosiahli dohodu o reštrukturalizácii ich pohľadávok alebo čiastočnom vzdaní sa ich pohľadávok voči lekárskym spoločnostiam. Spoločnosť XXXXX taktiež chcela zabezpečiť, aby sa pohľadávky spoločnosti XXXXX s.r.o., XXXXX s.r.o. a XXXXX s.r.o. vysporiadali alebo sa ich vzdali príslušní veritelia lekární. 

Dňa 17.12.2010 spoločnosť XXXXX bez udania relevantných dôvodov oznámila spoločnosti XXXXX, že v zmysle bodu 1.6 memoranda nemá záujem na realizácií transakcie.

Do spisu bol založený aj Znalecký posudok č. 1/2010 od znalca XXXXX, ktorý stanovil minimálnu a maximálnu hodnotu súboru ohodnocovaných ochranných známok vo vlastníctve spoločnosti XXXXX k 31.12.2009 pre trvanie doby používania súboru ochranných známok počínajúc od 01.01.2010 v dĺžke: 
a)	5 rokov min. 16.282.373,- Eur a max. 44.776.526,- Eur,
b)	10 rokov min. 32.510.094,- Eur a max. 89.402.760,- Eur,
c)	20 rokov min. 64.695.515 Eur a max. 177.912.672,- Eur.

V priebehu vyšetrovania bolo zisťované či sieť lekární XXXXX má aj nehmotný majetok, z ktorého by sa mohol veriteľ uspokojiť a boli zistené nasledovné skutočnosti. 

Podľa ustanovenia § 2 písm. d) vyhlášky č. 490/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku sa za zložku majetku podniku považuje tiež nehmotná časť majetku podniku, ktorá vplýva na jeho výnosový potenciál a je oddeliteľná nezávisle  od ostatného majetku podniku teda aj ochranná známka. 

Pri stanovení všeobecnej hodnoty zložky majetku podniku alebo iného majetku sa podľa § 4 citovanej vyhlášky postupuje podľa príloh 1-15, vždy s prihliadnutím na osobitnosti technicko-ekonomické určenie tejto zložky majetku. 

Podľa prílohy č. 2 k vyhláške č. 490/2004 Z. z. sa všeobecná hodnota oceniteľných práv, medzi ktoré patria tiež práva k ochrannej známke stanoví metódou licenčnej analógie. 

Metóda licenčnej analógie je založená na úvahe, že hodnota nehmotného majetku sa rovná cene, ktorá by na trhu bola s najväčšou pravdepodobnosťou zaplatená za súhlas s využívaním zhodného alebo podobného nehmotného majetku prípadne za jeho prevod. Práva na využívanie chránených priemyselných práv sa poskytujú formou licenčných zmlúv. Za právo na využívanie licencie sa platia licenčné poplatky, ktoré predstavujú 20-45% zo zisku alebo 0,5-12% z veľkosti obratu alebo predajnej ceny. 

Sieť lekární XXXXX dosiahla vo roku 2007 ročnú tržbu 59.323.606,- Eur, v roku 2008 vo  výške 75.314.348,- Eur a v roku 2009 vo výške 81.433.525,- Eur. 

Z verejne dostupných materiálov bolo zistené, že vo svete sa predávajú obdobné lekárenské reťazce, pričom pri stanovení ich ceny bola využitá uvedená metóda, ktorú je v zjednodušenej forme možné kvalifikovať ako násobok mesačného obratu celej predávanej siete a ebitdy. 

Ako príklady je možné uviesť predaj siete spoločnosti XXXXXpoločnosti XXXXX, kde bola stanovená hodnota ebitdy na 11.1.. Vo Veľkej Británii sa odpredávala sieť lekární XXXXX na spoločnosť XXXXX s ebitdou 16. V Japonsku sa odpredávala sieť XXXXX na spoločnosť XXXXX s ebitdou 10.9. V susednom  Poľsku sa zas predávala sieť XXXXX na spoločnosť XXXXX 

Priemerná ebitda uvedených prípadov predstavuje výšku 12.1. Ak by sme teda uvažovali s uvedenou hodnotou ebitdy 12.1 hodnota siete lekární XXXXX by sa predávala s najväčšou pravdepodobnosťou ako násobok ebitdy 12.1 a mesačného obratu siete lekární, ktorá v roku 2009 bola na úrovni 6.786.127,08 Eur, teda za sumu 82.112.137,71 Eur. 

V priebehu celého vyšetrovania obvinený argumentujú práve touto skutočnosťou, teda že záväzky siete XXXXX bolo možné kapitalizovať s predajom siete k čomu napokon aj smerovali kroky konateľov XXXXX, ktoré boli napokon zakotvené aj v memorande a v ďalších krokoch v úzkej spolupráci s potencionálnym investorom a to spoločnosťou XXXXX: 

Zločin poškodzovania veriteľa podľa § 239 ods. 1 písm. a), ods. 5 písm. a)  Trestného zákona sa dopustí ten, kto čo aj len čiastočne zmarí uspokojenie svojho veriteľa tým, že zničí, poškodí urobí neupotrebiteľnou, zatají, predá, vymení alebo inak odstráni čo aj len časť svojho majetku a spôsobí ním škodu veľkého rozsahu. 

Objektom tohto trestného činu je právo veriteľa na uspokojenie svojej pohľadávky, ktorú má voči páchateľovi. Objektívna stránka spočíva v poškodení vlastného veriteľa tým, že páchateľ alternatívne koná tak, že buď dôjde k zmenšeniu aktív dlžníkovho majetku, z ktorého by sa mohol veriteľ uspokojiť alebo fingovaniu pasív, ktoré majú znížiť skutočnú hodnotu dlžníkovho majetku. 

Na trestnú zodpovednosť páchateľa sa vyžaduje, aby takýmto konaním dlžník zmaril čo i čiastočné uspokojenie veriteľa ak dlžník takým konaním zmenší svoj majetok a veriteľ nemôže ani čiastočne dosiahnuť uspokojenie svojej pohľadávky. 

Páchateľom tohto trestného činu môže byť výlučne dlžník. Ide o subjekt so zvláštnou vlastnosťou podľa § 128 ods. 8 Trestného zákona.  Zo subjektívnej stránky sa vyžaduje úmysel, teda dlžník musí konať v úmysle vyhnúť sa uspokojeniu veriteľa, prípadne musí si byť vedomý toho, že jeho konanie môže mať tento následok a pre prípad, že sa tak stane bol s tým uzrozumený. 

Zaplatenie skutočnej pohľadávky, nízke ocenenie majetku alebo jeho predaj, ktorým za prevádzanú časť je získaná zodpovedajúca protihodnota nezakladá trestnú zodpovednosť dlžník a podľa § 239 Trestného zákona, i keby týmto konaním dlžník zmaril alebo čiastočne zmaril uspokojenie veriteľa. K trestnej zodpovednosti tiež stačí ak dlžník oddiali alebo sťaží uspokojenie veriteľa ak má veriteľ možnosť uspokojiť svoju pohľadávku z iného dlžníkovho majetku (R 14/1991).

Skutkovou podstatou trestného činu rozumieme súhrn konkrétnych znakov, ktoré charakterizujú určité ľudské správanie ako trestný čin. 

Znakmi skutkovej podstaty trestného činu sú objekt skutkovej podstaty trestného činu, objektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu, subjekt skutkovej podstaty trestného činu a subjektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu. 

Všetky tieto štyri skupiny znakov tvoria jednotný celok a sú v skutkovej podstate trestného činu obligatórne. Existujú v každej skutkovej podstate trestného činu aj keď v nej nie sú výslovne uvedené. V prípade, ak by niektorý z týchto znakov chýbal, nešlo by v danom prípade o trestný čin. 

Orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bolo zistený skutkový stav veci o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. 

Po preskúmaní vyšetrovacieho spisu a vyhodnotení všetkých dôkazov, ktoré boli vykonané vyšetrovateľmi PZ v rámci prípravného konania je potrebné prijať záver, že obvinení svojim konaním nenaplnili všetky znaky skutkovej podstaty trestného činu poškodzovania veriteľa podľa § 239 ods. 1 písm. a), ods. 5 písm. a) Trestného zákona. V ich konaní absentuje najmä obligatórny znak skutkovej podstaty uvedeného trestného činu a to subjektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu - zavinenie. 

Zavinenie je vnútorný psychický vzťah páchateľa k objektívnym znakom páchaného trestného činu. 

Trestný čin je spáchaný úmyselne ak páchateľ chcel spôsobom uvedeným v Trestnom zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený Trestným zákonom alebo vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť a pre prípad, že ho spôsobí bol s tým uzrozumený.

Zavinením sa rozumie vnútorný psychický vzťah páchateľa k skutočnostiam tvoriacim trestný čin. Tvorí obligatórnu zložku subjektívnej stránky trestného činu. Zavinenie je podstatnou náležitosťou trestnej zodpovednosti čím je vyjadrená zásada, že bez zavinenia niet trestného činu ani trestu. Zavinenie vo forme úmyslu je vybudované na zložkách vedomostnej aj vôľovej. 

Záver o zavinení páchateľa sa musí vždy preukázať výsledkami dokazovania a musí z nich logický vyplynúť. Záver o tom, či tu je zavinenie v zmysle Trestného zákona a v akej forme je právnym záverom. Tento právny záver o subjektívnych znakoch trestného činu sa však musí zakladať na skutkových zisteniach buď orgánu činného v trestnom konaní alebo súdu vyplývajúcich z vykonaného dokazovania, rovnako ako záver o objektívnych znakoch trestného činu (R 19/1971).

Po vyhodnotení dôkazov treba konštatovať, že vyšetrovaním sa doposiaľ nezadovážil žiaden taký dôkaz, na základe ktorého by bolo možné tvrdiť, že obvinení konali v úmysle poškodiť veriteľa - spoločnosť XXXXX  - a to čo aj len čiastočne, zmarením uspokojenia svojho veriteľa tým, že by zničili, poškodili, urobili neupotrebiteľnou, zatajili, predali, vymenili alebo inak odstránili čo aj len časť svojho majetku. 

Predstavitelia spoločnosti XXXXX, čo vyplýva zo spisu, po zistení problémov vyvíjali aktivitu za účelom uspokojenia všetkých veriteľov a teda aj najvýznamnejšieho veriteľa  - spoločnosť XXXXX. Iniciovali celý rad rokovaní, ktoré vyústili k podpisu dôležitých dokumentov za účelom  úpravy svojich obchodných vzťahov a to jednotným spôsobom. Toto potvrdil vo svojej svedeckej výpovedi aj vtedajší predseda predstavenstva Ing. XXXXX. Ďalej uviedol, že spoločnosť XXXXX splnila všetky zmluvne dohodnuté podmienky vyplývajúce z Rámcovej zmluvy o dodávkach tovaru, Zmluvy o zriadení záložného práva na minoritné obchodné podiely spoločnosti prevádzkujúce verejné lekárne. Po ďalších rokovaniach v mesiaci október 2010 nasledovalo podpísanie Memoranda o porozumení, kde obv. XXXXX. XXXXX súhlasil so všetkými podmienkami, ktoré požadovala spoločnosť XXXXX a to prevod 100%-tných obchodných podielov na nezávislého správcu, personálne zmeny spoločnosti, atď..

V zmysle memoranda bola podpísaná aj Správcovská zmluva. Napriek podpísaniu týchto dokumentov a splnení podmienok spoločnosť XXXXX v mesiaci december 2010 sa rozhodla odstúpiť od týchto zmlúv.

Pre posúdenie trestno-právnej zodpovednosti obvinených treba konštatovať, že títo ako predstavitelia spoločnosti XXXXX vždy postupovali tak, ako bolo vzájomne dohodnuté so spoločnosťou XXXXX. Všetky navrhnuté podmienky boli obvinenými jednoznačne akceptované. Aj na základe tohto zistenia možno prijať záver, že konanie obvinených nikdy nesmerovalo k poškodzovaniu veriteľa, ale k tomu, aby za aktívnej účasti všetkých zainteresovaných strán bolo nájdenie vhodné riešenie, ktoré by bolo akceptovateľné pre všetky strany. Spoločnosť XXXXX si uzatvorením zmlúv zabezpečila uspokojenie svojich pohľadávok a to zriadením záložného práva k minoritným obchodným podielom spoločností prevádzkujúcej verejné lekárne pričom na základe Memoranda o porozumení mala záujem priamo, či nepriamo nadobudnúť 80%-tný obchodný podiel tejto spoločnosti prostredníctvom nadobudnutia 80%-tného obchodného podielu v lekárenských spoločnostiach a servisnej spoločnosti.

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Po vyhodnotení všetkých zadovážených dôkazov vykonaných v rámci vyšetrovania v predmetnej trestnej veci je potrebné prijať záver, že uvedený skutok nie je zločinom poškodzovania veriteľa podľa § 239 ods. 1 písm. a), ods. 5 písm. a) Trestného zákona, nakoľko sa nepodarilo v konaní obvinených preukázať naplnenie všetkých znakov skutkovej podstaty uvedeného trestného činu.  Taktiež je potrebné na základe výsledkov vyšetrovania konštatovať, že konanie obvinených nenapĺňa ani skutkovú podstatu trestného činu podvodu podľa § 221 Trestného zákona alebo zvýhodňovania veriteľa podľa § 240 Trestného zákona resp. iných trestných činov. 
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať na tunajšiu prokuratúru do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Dušan Kováčik, PhD.
prokurátor