Okresná prokuratúra Liptovský Mikuláš 
Tomášikova 5, 031 80 Liptovský Mikuláš 1 	

Sp. zn. : 2 Pv 250/11/5505	Liptovský Mikuláš, 23.1.2013
EEČ : 2-39-23-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Zločin:	Porušovanie povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 237 odsek 1, odsek 4 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov, spáchaný v spolupáchateľstve podľa § 20 Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Liptovský Mikuláš
Podľa § 215 odsek 1 písmeno c Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: technický pracovník
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: technický pracovník
spoločne s obvineným XXXXX ako riaditeľom Odštepného závodu (ďalej len „OZ“) Liptovský Hrádok, XXXXX ako vedúci obchodu a logistiky a člen pohľadávkovej komisie OZ Liptovský Hrádok a  XXXXX ako vedúca ekonomického úseku a predseda pohľadávkovej komisie OZ Liptovský Hrádok, organizačnej zložky XXXXX Banská Bystrica, porušili všeobecne záväznými právnymi predpismi ustanovenú povinnosť vyplývajúcu z ich pracovných zmlúv a pracovných povinností opatrovať a spravovať cudzí majetok tým spôsobom, že v rokoch 2007 a 2008 postupne pripravovali a uzatvárali kúpne zmluvy a ich dodatky na dodávky drevnej hmoty so spoločnosťami:  

-	XXXXX, kúpna zmluva (ďalej len „KZ“) č.17/12/IQ/2007 zo dňa 23.01.2007, vrátane dodatku č. 1 ku KZ č. 17/12/IQ/2007 zo dňa 01.02.2007 a KZ č. 17/12/IIQ/2007 zo dňa 30.03.2007, na základe ktorých  došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 22.03.2007 do 25.04.2007 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 3.858.083,-Sk (128.064,89€),

-	XXXXX KZ č.50/12/IIIQ/2008 zo dňa 02.09.2008, KZ č.21/12/IVQ/2007 zo dňa 09.10.2007, KZ č.21/12/IQ/2008 zo dňa 11.01.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 28.01.2008, dodatku č. 2 zo dňa 10.03.2008, KZ č.21/12/IIQ/2008 zo dňa 31.03.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 21.05.2008, dodatku č. 2 zo dňa 09.06.2008, KZ č.21/12/IIIQ/2008 zo dňa 30.06.2008, na základe ktorých došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 12.05.2008 do 11.09.2008 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 32.271.368,50-Sk (1.071.213,20 €), 

-	XXXXX KZ č.21/12/IQ/2008 zo dňa 11.01.2008, na základe ktorej došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 11.09.2008 do 23.09.2008, v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 906.551,30-Sk (30.091,99 €), 

-	XXXXX, (v súčasnosti pod obchodným menom XXXXX), KZ č. 13/12/IIIQ/2007 zo dňa 29.06.2007 vrátane dodatku č.1, KZ č. 13/12/IVQ/2007 zo dňa 28.09.2007, KZ č. 13/12/IQ/2008 zo dňa 11.01.2008, KZ č. 13/12/IIQ/2008 zo dňa 31.03.2008, KZ č. 13/12/IIIQ/2008 zo dňa 30.06.2008, KZ č. 13/12/IVQ/2008 zo dňa 01.10.2008, na základe ktorých došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 16.09.2008 do 19.12.2008 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 8.338.981,-Sk (276.803,45 €), 

-	XXXXX, KZ č. 48/12/IQ/2008 zo dňa 04.03.2008, KZ č. 48/12/IIQ/2008 zo dňa 31.03.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 14.04.2008, dodatku č. 2 zo dňa 12.05.2008, dodatku č. 3 zo dňa 26.05.2008, KZ č. 48/12/IIIQ/2008 zo dňa 26.05.2008, na základe ktorých došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 26.04.2008 do 12.09.2008 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 46.351.109,-Sk (1 538 574,95 €),

-	XXXXX XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX, KZ č. 46/12/IQ/2008 zo dňa 21.02.2008, KZ č. 46/12/IIQ/2008 zo dňa 01.03.2008, na základe ktorých došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 27.02.2008 do 14.04.2008 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 5.795.758,-Sk (192.383,92€),

-	XXXXX s.r.o. XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX KZ č. 22/12/IVQ/2007 zo dňa 01.10.2007, KZ č. 22/12/IQ/2008 zo dňa 11.01.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 25.02.2008, KZ č. 22/12/IIQ/2008 zo dňa 31.03.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 24.04.2008, KZ č. 22/12/IIIQ/2008 zo dňa 30.06.2008 vrátane dodatku č. 1 zo dňa 01.07.2008, na základe ktorých došlo k neoprávneným dodávkam drevnej hmoty za obdobie od 25.01.2008 do 08.09.2008 v celkovej sume neuhradenej pohľadávky vo výške 42.754.396,-Sk (1.419.185,90 €),

kde obvinený XXXXX a obvinený XXXXX stanovovali podmienky, ktoré boli v rozpore s internou smernicou XXXXX, „Zásady obchodnej politiky v štátnom podniku“, následne obvinení  XXXXX,  XXXXX a XXXXX umožnili dodávať drevnú hmotu týmto spoločnostiam aj po tom, čo si tieto riadne a včas neplnili svoje splatné záväzky, a teda  aj napriek existujúcim pohľadávkam po lehote splatnosti v dodávkach pokračovali, tieto v zmysle vyššie uvedenej smernice nezastavili, pohľadávky po lehote splatnosti nepostupovali na vymáhanie zmluvnému právnikovi v zmysle internej smernice „Zabezpečenie a správa pohľadávok“, nepostupovali v súlade s Etickým kódexom XXXXX Banská Bystrica, uprednostnili svoje osobné záujmy týkajúce sa svojho funkčného postavenia a príjmu, čím mal obvinený XXXXX porušiť svoje povinnosti vyplývajúce z internej smernice č. Sm OM 003 Zásady obchodnej politiky v XXXXX Banská Bystrica s účinnosťou od 01.08.2006 a jej novelizáciu s účinnosťou od 01.05.2007 v bode č. 3.1.1, v bode č. 3.4.2. písm. c/ d/, ods. 2, 3., v bode č. 3.4.7. písm. b/ g/ i/, ustanovenie § 6 ods. 2 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov, porušil bod 2/ a 5/ Ochrany dobrého mena a majetku podniku a bod 1/ etickej zodpovednosti vedúcich pracovníkov Etického kódexu XXXXX a obvinená XXXXX mala porušiť svoje povinnosti vyplývajúce z internej smernice č. Sm OM 003 Zásady obchodnej politiky v XXXXX Banská Bystrica s účinnosťou od 01.08.2006 a jej novelizáciu s účinnosťou od 01.05.2007 v bode č. 3.4.2. písm. c/ d/, ods. 2, 3., povinnosti vyplývajúce z internej smernice č. Sm O 003 Zabezpečenie a správa pohľadávok s účinnosťou od 1.5.2005 v bode 3.2. písm. a/ b/ c/ d/, ďalej vyplývajúce z bodov 2/ a 5/ Ochrany dobrého mena a majetku podniku a bod 1/ etickej zodpovednosti vedúcich pracovníkov Etického kódexu XXXXX, a teda spoločným úmyselným konaním mali umožniť  vznik a nárast pohľadávok na OZ Liptovský Hrádok a spôsobiť XXXXX XXXXX XXXXX Banská Bystrica, so sídlom XXXXX, škodu v celkovej výške 140.276.246,80-Sk (4.656.318,35 €).

lebo je nepochybné, že skutok nespáchal obvinený
Odôvodnenie:
	Vyšetrovateľ KR PZ Žilina uznesením z 22.4.2009 v konaní sp. zn. KRP-XXXXX-ZA-2009 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a následne uznesením z 27.8.2010 vydal uznesenie podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku, ktorým vzniesol obvinenie XXXXX, XXXXX a XXXXX za obzvlášť závažný pokračovací zločin porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 237 ods. 1, 4 písm. a/ Trestného zákona spáchaný v spolupáchateľstve podľa § 20 Trestného zákona, ktorého sa mali dopustiť spôsobom opísaným vo výrokovej časti tohto uznesenia.

	V rámci vyšetrovania, ktoré bolo následne realizované na Odbore kriminálnej polície OR PZ Liptovský Mikuláš pod sp. zn. ORP-XXXXXOEK-LM-11,  obvinený Ing. XXXXX uviedol, že sa necíti byť vinným, popiera akúkoľvek účasť na nejakej organizovanej skupine a poukázal osobitne na to, že jeho právomoci boli obmedzené nástupom obchodného riaditeľa Ing. XXXXX na odštepný závod (ďalej OZ) Liptovský Hrádok spoločne s Ing. XXXXX, ktorý rozhodoval o smerovaní dodávok dreva jednotlivým odberateľom.  Jeho zaradenie na OZ v rámci úseku obchodu a logistiky mu neumožňovalo vyberať si samému odberateľov a dodávateľov dreva, ale tieto záležitosti sa organizovali cez Generálne riaditeľstvo XXXXX. O každom dodanom kubickom metri na generálnom riaditeľstve (ďalej GR) vedeli, lebo každá dodávka dreva musela byť dopredu schválená zo strany GR. To isté platí aj o pohľadávkach, pretože GR bolo informované prostredníctvom počítačového systému, v rámci ktorého sú OZ a GR prepojené. Skutočnosť, že drevo bolo dodávané odberateľom, ktorí už majú pohľadávky, bolo možné len so súhlasom GR. Rozhodujúcich veľkých odberateľov dreva vo vymáhaní pohľadávok a zastavení ďalších dodávok dreva si vymohol pre seba obvinený riaditeľ OZ Ing. XXXXX s ekonomickou námestníčkou obvinenou XXXXX. Následne vysvetlil, že pod slovom vymohol rozumie, že to bolo v ich kompetencii. Jeho pracovnou náplňou bolo zabezpečiť dodávku dreva odberateľom v stanovenom objeme v zmysle uzavretých zmlúv. Pred započatím nového štvrťroku sa robila porada vedúcich úsekov obchodu a logistiky všetkých OZ v rámci SR, kde sa rozdeľovali objemy na štvrťrok pre jednotlivých odberateľov. O každom metri kubickom sa rozhodovalo na tejto porade, pričom po porade smerovanie dodávok schvaľoval generálny riaditeľ a takto schválené smerovanie dodržiavali na OZ a s odberateľmi robili zmluvy podľa schválenej výšky odberu dreva. Keď sa v priebehu štvrťroka niektorá zmluva išla prekročiť, dodávky sa mohli ďalej realizovať len po schválení GR. Voči GR sa robili pravidelné hlásenia, GR malo prehľad ako sa plnia zmluvy so závodmi pre jednotlivých odberateľov. Návrhy smerovania spracovával on. Keď prišiel na OZ Liptovský Hrádok do funkcie, tak zhruba do obdobia pred IV. kvartálom 2007, t.j. v čase kedy padla vetrová kalamita, sa mu obvinený Ing. XXXXX do smerovania dodávok nestaral, len si ich prezrel a podpísal, ale po tomto období, keď zrejme začal byť závod pre objem dodávok dreva zaujímavý, mu povedal že o dodávkach nebude rozhodovať sám, ale smerovanie budú robiť spolu tak, že obvinený Ing. XXXXX už čakal s nejakým papierikom, na ktorom mal napísaných odberateľov aj s objemom dreva, ktorých musel akceptovať. V rámci tých subjektov boli spoločnosti uvedené v uznesení o vznesení obvinenia. K spoločnosti XXXXX uviedol, že majiteľom bol spolužiak riaditeľa OZ, u spoločnosti XXXXX z Brezna sa stalo, že už pri príprave novej zmluvy na nový kvartál bola voči tejto spoločnosti pohľadávka, na základe čoho zmluvu odmietol spracovať. So spoločnosťou XXXXX prišiel na OZ Ing. XXXXX, pričom táto firma pred podpisom zmluvy uhradila skoršie pohľadávky, ale v ďalšom štvrťroku po pripravení novej zmluvy už nezaplatili ani jednu korunu. K jednotlivým firmám (odberateľom) spomenutým v uznesení vyšetrovateľa, uviedol že bližšie nepozná ani jedného. Keď mal riešiť drobných odberateľov (regionálnych), riešil ich radikálne formou zastavenia odberu dreva dovtedy, kým nesplatia svoje záväzky. Nebol žiaden problém vrátiť prázdne kamióny odberateľovi. Keď však nariadil takéto radikálne riešenie pri firme XXXXX, ktorá na Čierny Váh poslala dva kamióny za účelom odberu dreva a podľa splátkového kalendára nemali uhradenú skoršiu faktúru a kázal kolegovi XXXXX zavolať na XXXXXh aby drevo nevydali, majiteľ tejto firmy po zistení jeho postoja mal volať generálnemu riaditeľovi XXXXX a vzápätí asi po troch minútach mu volal riaditeľ OZ - obvinený Ing. XXXXX s tým, že musí drevo vydať firme a ďalej sa do týchto kľúčových odberateľov nestarať. Preto nevie, prečo má byť obvinený, keď s tým nič nemohol robiť. Čo sa týka drobných regionálnych odberateľov, voči ktorým mohol riešiť veci radikálne, títo majú uhradené všetky záväzky, voči nim akceptuje svoju zodpovednosť, nie však voči odberateľom, ktorí sú uvedení v uznesení o vznesení obvinenia. K slovu kľúčový odberateľ poznamenal, že sa jednalo o subjekty nasmerované zväčša z GR a začalo sa to po vzniku kalamity v roku 2007. K návrhu smerovania dodávok uviedol, že pri predkladaní na GR u týchto odberateľov nechal návrhy s čistou kolonkou, nech si títo dopíšu čo im pasuje, i keď GR sa bráni, že títo odberatelia nie sú jeho, ale sú OZ Liptovský Hrádok, ale kubíky schvaľovali oni. Riaditeľ OZ mu tvrdil, že keď kubíky do smerovania diktoval z papierika, robil tak podľa toho, čo mu nadiktoval generálny riaditeľ, osobne pri tom nebol, ale stalo sa to viackrát.

	Obvinená XXXXX uviedla, že necíti sa byť vinná, nedopustila sa žiadneho protiprávneho konania, nikomu nespôsobila škodu a už vôbec nie škodu veľkého rozsahu. Pohľadávky boli uplatnené riadne a včas a nedošlo k ich premlčaniu jej zavinením. Obchodná politika jej zamestnávateľa vo vzťahu k výberu zmluvných partnerov nebola jej pracovnou náplňou a zo svojej pracovnej pozície ju nemohla ovplyvniť. Neporušila všeobecne záväzným právnym predpisom ustanovenú povinnosť, lebo žiadna taká povinnosť ani neexistuje, čoho dôkazom je aj uznesenie vyšetrovateľa o vznesení obvinenia, v ktorom jej kladie za vinu porušenie interných predpisov, ktoré však nemajú povahu všeobecne záväzného právneho predpisu. Rovnako tak neporušila povinnosť uloženú právoplatným rozhodnutím súdu, lebo voči nej také rozhodnutie vydané nebolo a neporušila ani povinnosť vyplývajúcu zo zmluvy opatrovať alebo spravovať cudzí majetok, lebo takú zmluvu s nikým neuzatvorila. Preto uviedla, že nekonala spôsobom, ako sa jej kladie za vinu a neumožnila svojím konaním vznik a nárast pohľadávok na OZ, pričom ako dodala, vznik a nárast pohľadávok nie je škodou. Pri ďalšom výsluchu uviedla, že v súčasnosti je zaradená na funkcii hlavný manažér pre ekonomiku, obchod, plán a controling na OZ XXXXX, pričom z titulu tejto funkcie je aj v tomto OZ predsedom pohľadávkovej komisie. Nepripravovala kúpne zmluvy, neuzatvárala ich, na procese uzatvárania sa nezúčastnila a neparticipovala ani na ich dodatkoch. Neprichádzala do styku s problematikou dodávky drevnej hmoty, lebo táto podliehala obchodnému úseku. Prichádzala do styku iba s informáciami získavanými z prehľadu o odbere, resp. o dodávkach drevnej hmoty, ktorý prehľad sa vyhotovoval ku každému pondelku na poradu vedenia. Na porady vždy predkladala aktuálny prehľad pohľadávok a vedenie OZ bolo o nich informované. Jej pracovnou náplňou nebolo umožňovanie či neumožňovanie dodávok dreva. Bolo to výlučné oprávnenie riaditeľa OZ. Úlohy si plnila vždy svedomito. Upomienky posielala po 10 dňoch od lehoty splatnosti a tiež telefonicky urgovala splnenie záväzkov majúc vždy na pamäti prospech zamestnávateľa. Preto nikdy neuprednostnila svoje osobné záujmy. Ak niektoré pohľadávky po lehote splatnosti neboli zaslané zmluvnému právnikovi na vymáhanie, bolo to na základe pokynu riaditeľa OZ, ktorý pokyn odôvodnil tým, že odberateľ svoje záväzky uhradí. Tvrdenia riaditeľa ako nadriadeného ani nemala ako preveriť.

	K veci vypočutý obvinený riaditeľ OZ Liptovský Hrádok XXXXX uviedol, že pracoval na OZ Liptovský Hrádok od mája 2003 vo funkcii riaditeľa, pričom OZ dosahoval v hospodárení kladné výsledky. Zmena nastala v roku 2008 z dôvodu kalamity z augusta 2007, ktorá bola v roku 2008 spracovávaná a ktorá znamenala pre rok 2008 výrazný pokles v kvalite sortimentu. tiež došlo k výraznému poklesu cien v roku 2008 za drevo v porovnaní s rokom 2007. Po leteckom prieskume kalamity bola táto odhadnutá na 400 000 m3, pričom kalamita, ktorá hrozila vplyvom podkôrnikového hmyzu, bola odhadnutá na 600 000 m3, čo predstavovalo spolu 1.000.000 m3 dreva. Nespracovaním jedného stromu napadnutého lykožrútom dochádza k jeho premnoženiu, čo v kombinácii s veternou kalamitou na malom území tvorilo výbušnú kombináciu s nevyhnutnosťou rýchleho spracovania dreva. Pri včasnom nespracovaní kalamity by došlo k znehodnoteniu dreva nielen spadnutého, ale aj dreva napadnutého lykožrútom. Podľa jeho názoru by celková škoda pri včasnom nespracovaní kalamity presahovala jednu miliardu korún. Preto OZ Liptovský Hrádok začal bezodkladne spracovávať následky kalamity, stanovil sa plán na výšku 50 000 m3 mesačne a harmonogram spracovania na rok 2008 bol schválený príslušnou štátnou správou lesného hospodárstva. Na rok 2008 to predstavovalo 550 000 m3, pričom OZ bez problémov uzatvoril zmluvy na túto výšku so spracovateľskými firmami, ktoré nastúpili na OZ od začiatku roku 2007. Firmy sa kontaktovali s OZ buď priamo alebo prostredníctvom GR. Vyjadril sa k ponúknutej výpomoci zo strany GR na spracovanie kalamity prostredníctvom iných OZ, čo však OZ pod jeho vedením po dlhých rozboroch a úvahách neakceptoval, pretože viaceré OZ, ktoré by sa podieľali na kalamite, by si skôr prekážali a jeho argumenty boli zo strany GR akceptované. Vzhľadom na oživenie trhu na jeseň 2008 by podľa jeho názoru aj OZ čiastočne obmenil portfólio svojich odberateľov vzhľadom na ich objavenie sa na trhu. To však už nesledoval, keďže od 1.9.2008 mu boli odňaté kompetencie v obchode s drevom. Pre prudký nárast dodávok dreva v roku 2008 bolo nevyhnutné zabezpečiť nových zákazníkov. Keďže bol o odbyt dreva  v roku 2008 nižší záujem, nemohli predávať lepšiu kvalitu dreva, o ktorú bol záujem a o horšiu, ktorú mali skladom, nebol taký záujem. Preto pohľadávky po lehote splatnosti (ďalej len PLS) vznikli hlavne u firiem, ktoré odoberali menej kvalitnú drevnú hmotu. Podľa jeho vyjadrenia všetci záujemcovia doporučení z GR, alebo uchádzajúci sa priamo na OZ boli preverení, či spĺňali potrebné náležitosti, aj z hľadiska toho, či konatelia týchto firiem nepôsobili v minulosti u iných firiem evidovaných ako dlžníci. Preto boli zaradení medzi uchádzačov na OZ. Hodnotenie zákazníkov sa začalo robiť z podnetu GR niekedy v roku 2007 pre zabezpečenie informácií o nich, toto však od začiatku narážalo na odpor zákazníkov, ktorí namietali zásah do obchodného tajomstva. OZ tieto problémy prednášal na GR a podľa GR sa hodnotenie malo týkať zákazníkov, ktorí majú kúpne zmluvy dlhšie ako pol roka. Také zmluvy však OZ neuzatváral, v rámci OZ sa uzatvárali zmluvy na jeden kvartál. Preto po týchto informáciách sa na OZ povinnosť hodnotenia zákazníkov nevzťahovala. Odkázal tiež na Ing. XXXXX -obchodného riaditeľa GR, ktorý taktiež nepovažoval hodnotene zákazníkov za správne, čo aj verejne deklaroval a zo strany GR sa také hodnotenie ďalej nepožadovalo.  Od začiatku roku 2008, od napadnutia kalamity v roku 2007, mal OZ problémy so smernicami, ktoré boli vypracované zo strany GR v predchádzajúcich obdobiach na podmienky bežného hospodárenia. Podľa jeho názoru sa však tieto nedali striktne aplikovať na situáciu po kalamite. Opätovne poukázal na hospodársku krízu, spomaľovanie toku peňazí, ochotu bánk poskytovať úvery. Nepoužiteľnosť týchto smerníc, na ktoré odkázal aj vyšetrovateľ  v uznesení o vznesení obvinenia, si uvedomovalo aj GR, o čom svedčí jeho činnosť resp. nečinnosť v tomto období (vo vzťahu k existujúcim pohľadávkam). Ak by vychádzal z platných smerníc, noví zákazníci by mali na OZ nosiť prvé platby v hotovosti, čo by vychádzalo po 2 milióny Sk každý deň. Takí  solventní zákazníci však v roku 2008 neboli a hotovostné peniaze nemali. Trvať na hotovostných platbách, resp. na platbách s nízkymi lehotami splatnosti v tomto období by znamenalo prakticky zastavenie spracovávania kalamity. Tieto problémy s platbami, resp. s obchodom s drevom, sa prejavovali už začiatkom roku 2008 a prejavovali sa prudkým nárastom zásob dreva na všetkých lokalitách. Poukázal aj na váhanie GR, ktoré začiatkom roku 2008 neuzatvorilo zmluvu s dominantným odberateľom OZ - firmou XXXXX Liptovský Hrádok, k podpisu zmluvy došlo niekedy v apríli 2008 bez konzultácie s OZ Liptovský Hrádok. Zmluva sa vzťahovala na vyššiu kvalitu dreva. GR potom trvalo na prioritnom plnení tejto zmluvy a OZ túto kvalitu dreva stiahol od ostatných zákazníkov a presunul na označenú firmu, i keď ostatní odberatelia mali zazmluvnenú aj takú kvalitu. Postoj GR v tomto smere znevýhodnil týchto ostatných odberateľov dreva, čo sa tiež prejavilo na ich platobnej schopnosti. Všetky problémy od napadnutia kalamity boli pravidelne prejednávané na poradách riaditeľov OZ s vedením GR. O probléme veľa rokoval aj s generálnym riaditeľom Ing. RNDr. XXXXX v rámci pracovných porád alebo u neho. Pokyny mu boli dávané z GR ústnou formou aj telefonicky. Na jednej z pracovných porád na GR situácia na OZ Liptovský Hrádok bola označená za mimoriadnu a generálny riaditeľ mu povedal, že na zvládnutie má mimoriadne kompetencie, pričom pri jednej zo služobných ciest generálneho riaditeľa sa tento zastavil na OZ Liptovský Hrádok a v jeho kancelárii (obvineného) mu generálny riaditeľ uviedol, že nie je možné neaktuálne smernice v podmienkach OZ Liptovský Hrádok striktne uplatňovať. Preto do kúpnych zmlúv boli stanovované také podmienky, ktoré korešpondovali so situáciou na trhu s drevom v roku 2008 a týkalo sa to odberateľov doporučených z GR, ako aj tých, ktorí sa kontaktovali priamo na OZ. K lehote splatnosti uviedol, že každá taká lehota predstavuje obchodné riziko a toto obchodné riziko bolo determinované podmienkami na trhu. Neštandardné podmienky v zmluvách boli prijaté z dôvodu riešenia mimoriadnej situácie. O lehotách splatnosti bolo GR informované, a to aj generálny riaditeľ a neštandardné podmienky boli hodnotené ako prijateľné, preto nemohlo byť uplatnené právo pozastaviť dodávky, znížiť dodávky alebo odstúpiť od zmlúv. Týmto je podľa jeho názoru vysvetlená dĺžka lehôt splatnosti. Odber dreva z OZ Liptovský Hrádok musel byť zabezpečený priebežne, lebo zastavenie dodávok pre niektorého odberateľa by znamenalo zastavenie všetkých dodávok pre ostatných odberateľov a teda odstavenie chodu celého OZ a tým pádom nesplnenie zákonnej povinnosti spracovať kalamitu. V tejto časti poukázal na Lesný zákon a v zmysle neho na povinnosť predchádzať škodám na lesných porastoch. V prípade, žeby konal inak, v súčasnosti by čelil obvineniu zo zločinu ohrozenia a poškodzovania životného prostredia. Svojím konaním tak zabránil veľkým škodám na životnom prostredí. Dodávky dreva boli zo strany GR aj s ohľadom na krajne nepriaznivé počasie zastavené až na jeseň 2008, kedy už dochádzalo k oživovaniu trhu s drevom. Problémy s platobnou neschopnosťou odberateľov boli riešené v rámci pohľadávkovej komisie na GR v apríli 2008. Tam predostrel problém s úhradou faktúr po lehote splatnosti a požadoval k tomu stanovisko. Pracovníci GR, členovia komisie pôsobili na rokovaní bezradným dojmom. Výsledkom bola chaotická zápisnica, ktorej závery GR neplnilo a ktorú si každý vysvetľoval inak. V deň, keď zasadala pohľadávková komisia, po jej skončení navštívil generálneho riaditeľa, ktorý ho usmernil, že po zvážení situácie sa nepristúpi k zastaveniu dodávok aj s eventuálnym rizikom straty pri neuhradení dodávok dreva. Riziko neuhradených faktúr bolo podľa neho nižšie, ako prípadné škody na životnom prostredí. Toto prezentoval svojim podriadeným s tým, že drevná hmota sa bude ďalej expedovať za podmienky zabezpečovania uznania dlhu odberateľmi a aktualizovania splátkových kalendárov. Obchodný riaditeľ GR XXXXX, ktorý bol členom pohľadávkovej komisie GR, sa po rokovaní komisie vyjadril, že u spoločností, u ktorých je splátkový kalendár podpísaný, sa môže drevo ďalej dodávať. Nová verzia zo strany pracovníkov GR, že išlo len o zlegalizovanie pohľadávok PLS, je iba ich dodatočný alibizmus. Súčasné stanovisko vtedajších vedúcich pracovníkov GR je v rozpore s pokynovaním zo strany generálneho riaditeľa, ktoré osobne dostal a ktoré bolo preňho rozhodujúce. Výška neuhradených faktúr sa podľa jeho názoru neodborne a nekriticky akcentuje.
	Vzhľadom na prepojenosť informačného systému bolo GR informované denne o dodávkach, ich smerovaní a pohľadávkach. GR malo aj prehľady PLS. Pri zasielaní návrhov smerovania dodávok dreva z OZ na GR si príslušný pracovník - Ing. XXXXX vždy vyžadoval stav požadovaného subjektu. Na schválené výšky dodávok sa následne uzatvárali kúpne zmluvy. Odsúhlasený rozpis zo strany GR si jeho podriadený - obvinený Ing. XXXXX odniesol na OZ a následne uzatváral kúpne zmluvy, ktoré ním odsúhlasené podpisoval on osobne (obvinený Ing. XXXXX). Plnenie uzatvorených zmlúv bolo navyše sledované týždenne zo strany GR. Žiadne drevo nebolo dodávané bez vedomia a schválenia pracovníkmi GR. Navyše GR malo možnosť kedykoľvek zastaviť dodávky dreva. Je vylúčené, žeby OZ konal svojvoľne a zodpovední pracovníci GR akceptovali postup krokov na OZ. Tak ekonomický riaditeľ Ing. XXXXX, aj generálny riaditeľ Ing. XXXXX vo svojich svedeckých výpovediach uviedli, že zastavovať dodávky môže generálny riaditeľ a riaditeľ obchodného úseku GR, pričom z výpovedí viacerých svedkov je zrejmé, že začali konať až v septembri 2008. Dovtedy nekonali, lebo nevedeli ako riešiť vzniknutú situáciu, pritom všetko sa dialo s ich súhlasom. Chyba bola, že vtedy platné smernice neboli aktualizované. Vysvetlenie záverov pohľadávkovej komisie č. 2/2008 z 29.4.2008 si vyložil správne, jeho postup pracovníci GR akceptovali, inak by dochádzalo k zastavovaniu dodávok dreva zo strany GR. Ani zo strany obvineného Ing. Hanusku a obvinenej Ing. XXXXX mu neboli tlmočené žiadne výhrady k činnosti OZ. Riešenie pohľadávok zo strany GR nastalo až v septembri 2008 na jeho podnet. K 1.9.2008 mu generálny riaditeľ prakticky odňal kompetencie v obchode s drevom, pričom neoficiálne bolo poukázané na to, že na závode sú stále vysoké zásoby dreva. Po konzultácii s obchodným riaditeľom Ing. XXXXX mu tento oznámil, že naďalej bude podpisovať zmluvy on, lebo je štatutár, ale zmluvy budú podliehať kontrole zástupcu GR na OZ Ing. XXXXX. S odberateľmi už o dodávkach nerokoval, ak podpísal v tom období nejakú zmluvu, ktorá nebola parafovaná Ing. XXXXX, neuvedomil si to. V tom období bolo rozhodnuté aj o výpomoci zo strany iných OZ. Ukončenie spolupráce s dlžníkmi zo strany GR bol veľmi necitlivý a chybný krok vo vzťahu k PLS a výška neuhradených pohľadávok by bola výrazne nižšia, ak by sa k tomu nepristúpilo. Nemohol v tom období konať inak ako konal. Z funkcie riaditeľa bol odvolaný bez udania dôvodu. Vo funkcii postupoval v súlade so Zákonom o štátnom podniku, Lesným zákonom a Občianskym zákonníkom. Situáciu vyvolanú kalamitou riešil podľa najlepšieho vedomia a svedomia spolu so svojimi podriadenými a v súlade s pokynmi nadriadených. 

	K veci vypočutá zástupkyňa poškodenej strany XXXXX sa vyjadrila k výške spôsobenej škody. Uviedla, že v rokoch 2004-2010 pracovala ako zmluvný právny zástupca XXXXX, konkrétne pre OZ Liptovský Hrádok a OZ XXXXX. Vyjadrila sa k spôsobu vymáhania pohľadávok. Za OZ Liptovský Hrádok ju kontaktoval p. XXXXX keď bolo treba vymáhať nejaké pohľadávky, pričom v prípade potreby právnych rád sa na ňu občas obrátila obvinená XXXXX. Zo strany riaditeľa OZ nebola úkolovaná. Nevedela sa vyjadriť k výsledku následnej finančnej kontroly, ktorá bola realizovaná ministerstvom na OZ Liptovský Hrádok, ani k smerniciam uvádzaným vyšetrovateľom v uznesení o vznesení obvinenia. Taktiež sa nevedela bližšie vyjadriť k spôsobu, ako sa evidujú a zhromažďujú pohľadávky na OZ. Najčastejšie komunikovala s p. XXXXX a pre odstup času sa nevie konkrétne k jednotlivým pohľadávkam po lehote splatnosti vyjadriť. Nepamätá si, žeby odstupovala od nejakej kúpnej zmluvy alebo žeby ju o to žiadal riaditeľ OZ.  Podľa jej názoru boli žalované a vymáhané všetky predmetné subjekty, ktorých sa uznesenie o vznesení obvinenia týka, okrem spoločnosti XXXXX s.r.o. XXXXX. Pri tejto spoločnosti sa snažili pohľadávku vymôcť zápočtom prác. Taktiež sa nevedela vyjadriť, či bolo v možnostiach obvinenej Ing. XXXXXj zasahovať do procesu dodávok drevnej hmoty.

	Bývalý generálny riaditeľ Lesov SR XXXXX po zákonnom poučení uviedol, že od decembra 2006 do júna 2009 pôsobil vo funkcii generálneho riaditeľa. Z ich strany bola ponúknutá OZ Liptovský Hrádok možnosť pomoci cestou ďalších OZ, ale obvinený Ing. XXXXX pomoc odmietol s tým, že situáciu zvládne vlastnými silami. V roku 2008 došlo k zhoršeniu podmienok obchodovania na trhu s drevom, čo sa dotklo aj OZ Liptovský Hrádok, kde bol problém s množstvom dreva a hrozbou lykožrútovej kalamity. Vtedy začali vznikať aj problémy s platobnou schopnosťou odberateľov. Situáciu s obvineným riaditeľom OZ niekoľkokrát diskutoval v snahe nájsť riešenie. Po vyhrotení situácie nebolo možné tolerovať ďalšie dodávky dreva a z jeho pozície rozhodol o pozastavení dodávok. Koordináciou obchodu s drevom na OZ Liptovský Hrádok bol poverený obchodný riaditeľ GR a následne odvolal riaditeľa závodu. Odvolanie zdôvodnil nezvládnutím situácie v spojení s predajom drevnej hmoty a prijal opatrenie, že na spracovanie kalamity začali pracovať aj ďalšie tri OZ, a to aj s cieľom zlepšiť podmienky pre odpredaj drevnej hmoty. Riaditeľ OZ ho zhruba v mesačných intervaloch informoval o situácii na závode a táto bola prejednávaná aj na poradách s riaditeľmi OZ, vrátane operatívnych porád. Informácie získaval aj od výrobného riaditeľa GR a o obchode s drevom bol informovaný zo strany obchodného riaditeľa GR. Taktiež dozorná rada GR bola informovaná o vývoji situácie na OZ Liptovský Hrádok, pretože na každej dozornej rade sú prerokovávané otázky stavu pohľadávok. Bola snaha nájsť prijateľné riešenia pri PLS, ktoré spočívalo v prijatí reálneho splátkového kalendára a ďalším opatrením bola snaha rozšíriť spektrum odberateľov dreva. K prehľadu pohľadávok uviedol, že podklady spracovával ekonomický úsek GR a na rokovanie dozornej rady ich pripravoval ekonomický riaditeľ, ktorý materiál aj komentoval. V rámci OZ sa uplatňovali  niektoré opatrenia smerujúce k predchádzaniu vzniku pohľadávok, ktoré boli riešené aj v interných predpisoch štátneho podniku, mimoriadna situácia však ukázala, že tieto nástroje nie sú postačujúce pre riešenie a preto sa niektoré inštitúty aj na pôde dozornej rady dopracovali do interných predpisov. Na úrovni GR sa využíval hlavne inštitút bankovej záruky, preto na GR pohľadávky prakticky nevznikali, OZ tento inštitút používal veľmi výnimočne, pričom bolo na rozhodnutí  riaditeľa OZ, ktorý z inštitútov zabezpečujúcich riadne plnenie záväzkov použije. Riaditeľ sa však musel držať smernice, ako bude daný obchod realizovať. Uviedol, že na každom zasadnutí dozornej rady GR boli prerokovávané otázky hospodárenia štátneho podniku spravidla za predchádzajúci kvartál, aj za jednotlivé OZ. Na otázku, či zo strany OZ Liptovský Hrádok (obvineného Ing. XXXXX) bolo GR požiadané o vykonanie kontroly na OZ, uviedol že si nepamätá, ale v septembri 2008 sám inicioval komplexnú kontrolu. Za nedodržanie smernice Zásady obchodnej politiky na OZ Liptovský Hrádok bol zodpovedný riaditeľ závodu a príslušný pracovník podľa zamerania smernice. Za uzatvorenú zmluvu niesol plnú zodpovednosť riaditeľ závodu a bolo na jeho rozhodnutí, akú zmluvu uzatvorí. Za istých okolností mal riaditeľ možnosť dohodnúť v zmluve aj podmienky, ktoré boli v rozpore s vnútornými smernicami vzhľadom na to, že smernice sú stavané na situáciu štandardných podmienok na trhu, kým na OZ Liptovský Hrádok bola situácia mimoriadna. Preto je možné akceptovať do istej miery neštandardné riešenia riaditeľa OZ Liptovský Hrádok, avšak ani mimoriadne podmienky ho nezbavujú zodpovednosti za plnenie takých zmlúv. Podľa jeho názoru za vecnú správnosť zmlúv zodpovedal vedúci obchodu s drevom. K porušovaniu smernice týkajúcej sa zásad obchodnej politiky a správy pohľadávok na OZ Liptovský Hrádok priamo informovaný nebol, o niektorých veciach v súvislosti s obchodom s drevom bol riaditeľom informovaný, na detaily si však nepamätá. Obvinený Ing. XXXXX nemal ním vydaný príkaz, resp. daný súhlas uzatvárať kúpne zmluvy s odberateľmi dreva, ktoré boli v rozpore s vnútornými smernicami. Bolo na jeho rozhodnutí, s kým príslušné zmluvy uzavrie. Na určitú neštandardnosť v obchode s drevom (uzatvorených zmlúv) bol informovaný zo strany obvineného Ing. XXXXX a pripustil, že takú informáciu dostal aj od obchodného riaditeľa. Nevedel konkretizovať v čom spočívala neštandardnosť, myslí že to boli lehoty splatnosti a dodacie podmienky. K hodnoteniu zákazníkov sa vyjadriť nevedel. Zodpovednou osobou za vznik pohľadávok je osoba, ktorá uzatvorila príslušnú zmluvu. Pri úvahe nad možnosťou skoršieho vyhodnotenia zlej situácie na OZ Liptovský Hrádok s možnosťou prijať vhodné nápravné opatrenia sa vyjadril, že sú to hypotetické otázky, situácia sa vyhodnocovala na GR a hľadali sa riešenia. Vzniknuté pohľadávky boli riešené aj na pohľadávkovej komisii na úrovni GR a riešenia sa týkali hlavne splátkového kalendára, ktorý bol podmienkou ďalšej realizácie dodávok. Riaditeľ OZ Liptovský Hrádok bol skúseným pracovníkom s dlhoročnými skúsenosťami v riadiacej činnosti. V prípade riešenia pohľadávok na OZ to zabezpečuje riaditeľ, vedúci ekonomiky a príslušný právnik. Po prvom zistení pohľadávok po lehote splatnosti sa situácia prerokovávala na operatívnej porade GR spolu s ekonomickým a obchodným riaditeľom, bol oslovený aj riaditeľ OZ, aby navrhol riešenia, na podrobnosti sa však už nepamätá. Pohľadávková komisia je poradným orgánom riaditeľa OZ a taká existuje aj na úrovni GR. So zápisnicami pohľadávkovej komisie OZ Liptovský Hrádok, ktoré boli zasielané na GR Ing. XXXXX, oboznámený nebol. Pohľadávková komisia na GR v zápisnici č. 2/2008 navrhla výnimku zo smernice zásad obchodnej politiky vo vzťahu k pohľadávkam po lehote splatnosti u OZ Liptovský Hrádok, pričom podľa jeho názoru táto výnimka riešila predĺženie lehôt splatnosti, lebo to nebol ojedinelý jav, ale prakticky všetky firmy obchodujúce s drevom mali snahu predĺžovať obdobie do zaplatenia za odber dreva. Kto navrhol riešenie situácie predĺžením splatnosti faktúr, povedať nevie, diskutovalo sa to s obchodným a ekonomickým riaditeľom GR. K príkaznému listu z 1.9.2008, ktorým odobral kompetencie v oblasti obchodovania s drevom riaditeľovi OZ Liptovský Hrádok, uviedol že dôvodom bolo celkové nezvládnutie spracovávania kalamity a obchodu s drevom. Týmto príkazným listom bolo riešené to, že v podstate všetky dodávky drevnej hmoty museli byť dopredu odsúhlasené riaditeľom obchodu GR. K zmluvám, ktoré boli na OZ Liptovský Hrádok uzavreté po 1.9.2008, na ktorých okrem podpisu riaditeľa OZ nebol aj podpis Ing. XXXXX (odkazujúc na príkazný list z 1.9.2008), uviedol že o takých nevedel. K spoločnosti XXXXX s.r.o., ktorá mala neuhradený záväzok z roku 2007 a napriek tomu bola s touto spoločnosťou uzavretá na OZ ďalšia zmluva, uviedol že v roku 2008 bolo treba zabezpečiť odber kalamitného dreva, preto sa pokračovalo v obchode s drevom aj s firmami, ktoré mali PLS. Informácia o tejto pohľadávke bola GR známa.  K tomuto doplnil, že rozpis smerovania dodávok dreva (aj subjektu, voči ktorému evidovalo OZ PLS) je evidenčná záležitosť a rozpis nerieši dohodnuté zmluvné vzťahy, ani úhradu pohľadávok. K okolnostiam, za ktorých obvinený Ing. XXXXX nariadil zastavenie dodávok drevnej hmoty pre posledne spomenutú spoločnosť v priebehu roku 2007 a na otázku, či dal pokyn na obnovenie dodávok dreva tejto firme, sa vyjadril že nevie o takom pokyne. K nominácii jednotlivých odberateľov zo strany GR, o ktorej sa vyjadril obvinený Ing. XXXXX, uviedol že nemal o tom vedomosť a uzatváranie zmlúv bolo v plnej kompetencii riaditeľa OZ. GR vstupovalo do dodávok dreva iba s partnermi GR. Zo strany GR preto OZ Liptovský Hrádok neboli prikazované konkrétne podmienky v súvislosti s uzatváraním kúpnych zmlúv. K e-mailu zaslanému obvinenému Ing. XXXXX 2.9.2008, ktorým s okamžitou platnosťou bolo nariadené zastavenie dodávok drevnej hmoty pre spoločnosť XXXXX s.r.o. a XXXXX s.r.o., sa vyjadril že podrobnosti nevie, ale o nariadení bol informovaný obchodným riaditeľom GR v súvislosti s prijímaním konkrétnych opatrení vo vzťahu k obchodu s drevom. K možnej výnimke zo Smernice Zásady obchodnej politiky bod 3.4.7 písm. e/, resp. g/, že nový obchodný partner má hradiť drevnú hmotu priamo pri odbere, minimálne počas jedného polroka, uviedol že o takej nevie, ale je v kompetencii riaditeľa OZ zmluvy uzatvárať a samozrejme niesť za ne zodpovednosť. Do zmlúv uzatváraných OZ nevstupoval. Nevedel sa ani vyjadriť k spoločnosti XXXXX s.r.o., voči ktorej bola od 9.2.2006 začatá exekúcia a teda s takou spoločnosťou v zmysle smernice nemala byť uzavretá v OZ Liptovský Hrádok kúpna zmluva. Na otázku, či pozná niektorých zástupcov spoločnosti, ktorých sa trestné stíhanie týka, uviedol že nevylučuje že sa stretol s XXXXX zo spoločnosti XXXXXt a že sa stretol s XXXXX - konateľom spoločnosti XXXXX s.r.o. na GR. Bližšie sa však s ním nepozná.
Riaditeľ OZ prezentoval, že vzniknutú situáciu po kalamite organizačne a personálne vie zvládnuť, nebol dôvod neponechať to v kompetencii závodu. Riaditeľa OZ Liptovský Hrádok odvolal z funkcie až 17.10.2008, a to z dôvodu že stav na OZ bol už neudržateľný a muselo dôjsť k zmene na poste riaditeľa. Riaditeľ OZ prezentoval, že bez odberateľov, ktorých sa uznesenie vyšetrovateľa týka, vzhľadom na objem dreva ktorý bol zazmluvnený, nevie odber dreva zabezpečiť, na detaily si však nepamätá. Nevedel sa vyjadriť, prečo z výsluchov svedkov vyplýva, že spoločnosť XXXXX s.r.o.,  či XXXXX s.r.o. boli OZ Liptovský Hrádok doporučené zo strany GR, nemal o tom vedomosť. Na otázku obhajcu svedok uviedol, že opatrenia, ktoré mali riešiť kalamitnú situáciu a problémy so spracovaním dreva na OZ Liptovský Hrádok, boli prijímané na niekoľkých úrovniach, a to v prvom rade znížiť objem plánovanej obnovnej ťažby (v prípadoch, v ktorých sa ťažba mohla presunúť na neskoršie obdobie), v ihličnatých lesoch realizovať len ťažbu kalamitného dreva, ďalším opatrením boli cenové opatrenia - úprava cenníkov dreva (tak na úrovni GR ako aj OZ) a posledným opatrením boli rokovania so susednými štátmi, konkrétne s poľskými Štátnymi lesmi, Lesmi ČR a rakúskymi o možnosti dodávok dreva do týchto krajín. Prvoradým záujmom bolo zabezpečiť odbyt dreva. Pohľadávková komisia zohľadňovala všetky aspekty vtedajšej situácie na OZ a akceptovala argumenty riaditeľa OZ, pričom neštandardné  opatrenia, ktoré boli zo strany OZ prijímané, však mali byť pravidelne vyhodnocované a kontrolované. Na detaily mimoriadnych opatrení prijatých na zasadnutí pohľadávkovej komisie si nepamätá, myslí si, že šlo o predlžovanie lehôt splatnosti s povolením ďalších dodávok dreva za podmienky dodržiavania splátkového kalendára. V prípade, ak by sa objavil nový odberateľ, ktorý by mal záujem o odber dreva a dokladoval by svoju platobnú schopnosť, určite by bol obchod s takým odberateľom uzatvorený, takáto alternatíva však v tom období nefungovala. Zopakoval, že záujmom GR a OZ bolo rýchle spracovanie kalamity v záujme predídenia možnej kalamity, ktorá by bola spôsobená vplyvom podkôrneho hmyzu. K možnosti zastavenia spracovávania kalamity uviedol, že XXXXX musí konať v súlade s platnou legislatívou a v prípade mimoriadnej situácie by musel dostať výnimku zo Zákona o lesoch.

	XXXXX v roku 2007 pracoval na GR v pozícii obchodného riaditeľa, z ktorej funkcie začiatkom roku 2008 bol odvolaný a potom pracoval ako vedúci odboru obchodu a logistiky. Tiež zhodnotil situáciu v predaji dreva začiatkom roku 2008 za zhoršujúcu sa. K hodnoteniu zákazníkov sa vyjadril, že nových nebolo na základe čoho preverovať, zo smernice nevyplývala ani povinnosť preverovať tohto nového zákazníka niekde inde. Hodnotenia zákazníkov sa robili, ale u tých, ktorí už určitý čas pre š.p. fungovali. Kúpne zmluvy uzatvorené na úrovni OZ sa v koncepte posielali na GR s cieľom, aby GR malo informácie o týchto zmluvách. V rokoch 2007-2008 nefungovala žiadna centrálna evidencia kúpnych zmlúv, pri ktorej by GR mohlo zistiť, s kým má OZ uzavreté zmluvy. O uzavretých zmluvách sa GR dozvedalo po ich uzatvorení, keď boli zaslané v koncepte a množstvo odobratého dreva jednotlivým odberateľom mohlo GR zistiť až dodatočne zo systému. Tak úsek ekonomický, ako aj obchodný spadal pod rozhodovanie riaditeľa OZ. K pohľadávkam po lehote splatnosti uviedol, že keď také vznikli, v prvom rade boli kontaktovaní zákazníci telefonicky, potom dostávali písomné upomienky, pristupovalo sa k splátkovým kalendárom a keď sa nedalo nič robiť, zastavovali sa dodávky a po vyčerpaní všetkých možností sa pristupovalo k riešeniu veci právnou cestou. Čo sa týka PLS, na OZ Liptovský Hrádok na ich narastanie upozorňovala pohľadávková komisia GR. Obvinený Ing. XXXXX tvrdil, že spoločnosti, ktoré majú voči OZ Liptovský Hrádok PLS, sú bonitné. Pamätá si, ako riaditeľ OZ, účastný pohľadávkovej komisie GR, uviedol komisii, aby sa táto do pohľadávok OZ nemiešala, že to riadi všetko siska. Pohľadávková komisia vydala odporúčanie generálnemu riaditeľovi, aby vzhľadom na informácie prezentované riaditeľom OZ o možnosti zápočtu vzájomných pohľadávok, sa ešte nejaký čas počkalo na vysporiadanie pohľadávok. Na úhrade pohľadávok mali všetci záujem, preto bol aj riaditeľ OZ na komisiu predvolaný. Potvrdil, že GR bolo o pohľadávkach OZ v rokoch 2007-2008 informované na pohľadávkových komisiách, ktoré sa konali raz štvrťročne. Či pohľadávková navrhovala zastaviť dodávky dreva, si myslí že v tom čase, keď komisia zasadala, toto riešenie nebolo navrhnuté. Či by bolo správne v apríli 2008 zastaviť dodávky dreva, sa nevedel vyjadriť, odkázal na prísľub zo strany riaditeľa OZ, že PLS budú uhradené (pri niektorých započítané). Oprávneným odstúpiť od zmluvy uzatvorenej na úrovni OZ bol ten, kto zmluvu podpísal.

	XXXXX pracoval v rozhodnom čase ako ekonomický riaditeľ na GR XXXXX Odkázal na spôsob fungovania obchodnej politiky. Obchod sa spravoval podľa smerníc podniku, a to Smernice zásad obchodnej politiky a Smernice správa pohľadávok.  Ako ekonomický riaditeľ bol aj predsedom pohľadávkovej komisie na GR. Zo svojej pozície nemal prístup k podpisovaniu obchodných zmlúv a k ich plneniu. V prípade, keď systém SAP identifikoval pohľadávku po lehote splatnosti, v printovej podobe boli odovzdávané údaje na obchodný úsek GR a so stavom pohľadávok bola pravidelne informovaná aj dozorná rada (ďalej len DR).  Systém SAP videl všetky podniky v rámci GR a pohľadávková komisia OZ mala rovnako sledovať a zasadať vo vzťahu k zmluvám uzavretým na OZ. Jeho pracovnou náplňou bolo účtovníctvo, plánovanie, kontroling a informačné technológie vrátane bankovníctva. O druhu zmlúv a predmete zmluvy rozhoduje obchodný úsek na pozícii GR a na OZ. Zmluvy na OZ podpisoval riaditeľ OZ. Tieto sa uzatvárali na obdobie jedného štvrťroka alebo jedného roka. Spomenuté smernice by mali byť dodržiavané. Za ekonomický úsek na OZ bola zodpovedná obvinená. Obvinená bola podriadenou riaditeľovi OZ a jej pracovnou náplňou bolo to isté ako mal on, ale na úrovni OZ. Splátkové kalendáre mal vystavovať správca pohľadávok na základe dohody s odberateľom, pričom rokovania s odberateľmi väčšinou viedol riaditeľ OZ. Poukazujúc na list z 29.11.2007 adresovaný z GR riaditeľom OZ v súvislosti s dodržiavaním organizačnej normy Sm O 003 (zabezpečenie a správa pohľadávok), uviedol že zodpovedným za dodržiavanie danej organizačnej normy je riaditeľ OZ. Riaditeľ OZ určil správcu pohľadávok na OZ Liptovský Hrádok, a to obvinenú Ing. XXXXX. Prístup k spomenutému systému SAP mal nielen vedúci ekonomického úseku, vedúci obchodného úseku, účtovník, referent obchodu, ale samozrejme aj riaditeľ OZ.  Sledovať pohľadávky mal správca pohľadávok, tento mal do 10 dní zasielať upomienky, ak pohľadávka trvala ďalej, mal oboznámiť o tom riaditeľa OZ a vedúceho obchodného úseku a následne mal riaditeľ právo zastaviť dodávky dreva. Zastaviť dodávku nebol oprávnený správca pohľadávok. Pohľadávková komisia GR na prelome rokov 2007-2008 vyzvala k riešeniu pohľadávok na OZ Liptovský Hrádok riaditeľa OZ a o probléme bol upozornený vedúci obchodného úseku na GR a generálny riaditeľ. Rovnako uviedol, že pohľadávkové komisie sú len poradným orgánom riaditeľa GR a riaditeľa OZ. Obchod s odberateľmi, ktorí si neplnili splatné záväzky na OZ, pokračoval ďalej. K určitej tolerancii zo strany vedenia OZ v súvislosti s PLS mohlo dôjsť vzhľadom na potrebu zabezpečiť plynulé dodávky dreva, avšak po upozornení, že výška pohľadávok je 5-6 miliónov, obchod mal zastaviť. Riaditeľ bol totiž zodpovedný za spravovaný majetok v rámci OZ. Nevie o žiadnej výnimke z vtedy platných smerníc. Zmluvy uzatváral riaditeľ OZ na svoju zodpovednosť,  na rozdiel od Ing. XXXXX uviedol, že zmluvy uzavreté na úrovni OZ s regionálnymi odberateľmi neboli zasielané na GR. Upravilo sa to neskôr až v júli 2010. Zisťovanie solventnosti zákazníkov bola úloha vedúcich obchodných úsekov. Doba splatnosti taktiež vyplývala zo Smernice zásady obchodnej politiky a v prípade, ak ju riaditeľ OZ nedodržiaval, nesie za to zodpovednosť. V prípade neplnenia splatných záväzkov malo vedenie OZ zastaviť dodávky dreva a postúpiť PLS na vymáhanie. Zdôraznil, že nadriadeným riaditeľa OZ je generálny riaditeľ. O rokovaniach medzi nimi nemá vedomosť. O spracovávaní hodnotenia zákazníkov (firiem, ktorých sa trestné stíhanie týka) nemá vedomosť. Rovnako nevie nič o priamom pokynovaní riaditeľa OZ zo strany GR. Pohľadávková komisia na OZ mala sledovať vývoj pohľadávok a pri PLS mala upozorňovať riaditeľa OZ a ten mal prijať adekvátne opatrenia. Zápisnice z pohľadávkovej komisie OZ (ďalej len PK) neboli v tom čase zasielané na GR, to sa začalo robiť až v júli 2010. K zápisnici z PK GR č. 2/2008 uviedol, že vtedy sa riešili narastajúce pohľadávky na OZ. Riaditeľ OZ uviedol svoje stanovisko na komisii s tým, že u dvoch spoločností boli uzavreté splátkové kalendáre a u dvoch spoločností bol zo strany GR daný návrh na vymáhanie. Riaditeľ OZ zhodnotil situáciu. U spoločnosti XXXXX s.r.o. a XXXXX boli vyhotovené splátkové kalendáre a u spoločnosti XXXXX bolo dohodnuté postúpenie pohľadávok na vymáhanie. Spoločnosť XXXXX vykonávala v tom čase pre XXXXX ťažobné práce a dohoda bola s riaditeľom OZ, že dôjde k započítaniu vzájomných pohľadávok. Svedok len predpokladá, že právny zástupca OZ postúpil pohľadávky na vymáhanie, ale či a kedy to urobil, nevie uviesť.  Veľmi dobre si pamätá, ako riaditeľ OZ prehlasoval, aby sa neobávali (pohľadávková komisia GR), lebo sa jedná o vysoko bonitných klientov, vyhlasoval to aj na porade riaditeľov OZ za účasti pracovníkov ministerstva pôdohospodárstva a dozornej rady v Turčianskych Tepliciach niekedy okolo polroka 2008. Dokonca po tom, ako obchodovanie s týmito spoločnosťami skončilo, tiež prehlasoval že pohľadávky budú zaplatené. Pri zisťovaní resp. preukazovaní bonity klientov bolo zo strany Kučeríka argumentované, že rýchlo potrebuje drevo dostať z kalamitných plôch z doliny Čierneho Váhu. Tento svedok ako ekonomický riaditeľ porovnal riešenie kalamitného stavu na OZ Liptovský Hrádok s vetrovou kalamitou na OZ Beňuš z roku 2004, kde vtedajší riaditeľ prijal ponuku na výpomoc takmer zo všetkých ostatných OZ a v tomto prípade riaditeľ OZ Liptovský Hrádok rovnakú ponuku, ktorá bola prednesená rozvojovo-technickým riaditeľom Ing. XXXXX odmietol s tým, že kalamitu je schopný spracovať sám. Na nárast pohľadávok po lehote splatnosti na prelome rokov 2007-2008 upozornili PK GR účtovníci GR, z OZ o tom neboli informovaní. Prečo neboli dodávky dreva zo strany GR pozastavené, sa nevedel vyjadriť, poukázal však na to, že kalamita je špecifická záležitosť a smernice Lesov sú postavené na štandardné situácie v obchode s drevom. Postoj generálneho riaditeľa bol taký, že prediskutuje situáciu s riaditeľom OZ. Osobne navrhoval zastavenie dodávok dreva spomínaným subjektom, návrh zo strany OZ bol taký, ako vyššie uviedol, veci boli prejednané na pohľadávkovej komisii GR. Výsledkom bola zápisnica č. 2/2008. Vtedy bola veľká dôvera voči riaditeľovi OZ. Aj keď bolo dohodnuté, že dodávky dreva budú pokračovať, podmienkou boli splátkové kalendáre a ich riadne dodržiavanie, pretože následkom nedodržiavania splátkových kalendárov bolo (malo byť) zastavenie dodávok dreva.

	XXXXX v rozhodnom čase vykonával funkciu predsedu dozornej rady GR, ktorej povinnosťou bolo kontrolovať orgány štátneho podniku a jednotlivé organizačné útvary. Dozorná rada nemá výkonné kompetencie. K riaditeľovi OZ uviedol, že tento je povinný informovať radu o všetkých skutočnostiach, ktoré sú mu známe a ktoré môžu ovplyvniť podnikateľskú činnosť, stav majetku a jeho likviditu. O enormnom objeme pohľadávok PLS informoval generálny riaditeľ dozornú radu v II. Q 2008 na výslovné požiadanie dozornej rady 3.10.2008 na mimoriadnom zasadnutí DR v Topoľčiankach. Išlo v zásade o posúdenie bonity pohľadávok a ich vymožiteľnosti. Odberatelia, ktorí potrebovali drevnú hmotu, bez akýchkoľvek problémov uzatvárali splátkové kalendáre, avšak vymoženie pohľadávok  týmto spôsobom nebolo zďaleka vždy úspešné. Po zasadnutí dozornej rady v Liptovskom Hrádku v dňoch 29.6.-30.6.2009 a následnom zasadnutí dozornej rady v B. Bystrici bolo vzhľadom na vážnosť situácie dozornou radou prijaté uznesene, ktorým rada odporučila ministrovi hospodárstva odvolať generálneho riaditeľa z funkcie, čo sa aj stalo. Zo strany riaditeľa OZ  došlo k flagrantnému porušovaniu interných predpisov pri nakladaní s majetkom podniku. K hodnoteniu zákazníkov a otázke, či sa hodnotenia spracovávali, uviedol že mal informáciu že sa nespracovávali. Pre odstup času si na konkrétnosti nepamätá. Jediná výnimka zo smerníc bola daná približne v I. polroku 2008 a týkala sa lehôt splatnosti. Má pocit, že ju udelil generálny riaditeľ na návrh pohľadávkovej komisie. Vedenie OZ podľa jeho názoru svojvoľne a nedostatočne vyhodnotilo aktuálnu situáciu v bonite odberateľov. K pohľadávkovej komisii GR a na OZ uviedol, že je len poradným orgánom riaditeľa, môže odporúčať riaditeľovi ďalší postup. Riaditeľ OZ sa vyjadroval jednoznačne pozitívne o bonite odberateľov a ubezpečoval, že napriek prechodným problémom spôsobeným situáciou na trhu s drevom,  odberatelia svoje záväzky splnia. Nemá žiadnu informáciu o tom, žeby niektorí odberatelia boli nominovaní zo strany GR. O tvrdeniach riaditeľa OZ k bonite odberateľov sa dozvedel sprostredkovane na zasadnutiach DR. Ubezpečovanie zo strany riaditeľa OZ bolo akceptované generálnym riaditeľstvom, čo svedčí podľa jeho názoru o nedôslednosti vedenia a riaditeľovi OZ nemala byť daná toľká dôvera. Podľa jeho názoru zamestnanci OZ, zohľadňujúc ich pracovné náplne, boli povinní dodržiavať vnútorné predpisy podniku a nakladať s majetkom podniku s odbornou starostlivosťou. Ak by boli vyzvaní na spracovanie zmlúv, ktoré by boli v rozpore s predpismi, mali podniknúť kroky smerom k nadriadeným, aby boli interné predpisy a zásady hospodárenia dodržané.

	XXXXX pracoval od januára 2008 na GR v pozícii obchodného riaditeľa. Do jeho kompetencie priamo OZ Liptovský Hrádok nepatril, na starosti mal metodiku, tvorbu a kontrolu smerníc a obchodovania v rámci celého štátneho podniku. Riaditeľ OZ robil zmluvy vo svojej kompetencii so svojimi odberateľmi spadajúcimi pod odštepné závody samostatne. Predpokladá, že problémy nastali v snahe predať čo najviac dreva. Na zasadnutí pohľadávkovej komisie GR 29.4.2008 osobne účastný nebol, mal tam svojho zástupcu Ing. XXXXX. Podobne ako svedok XXXXX uviedol, že riaditeľ OZ bol upozorňovaný na nárast pohľadávok. V tom čase to bolo cca 4-5 miliónov Sk. O priebehu komisie má len sprostredkované informácie. Po opätovnom náraste pohľadávok na riaditeľskej porade konanej pravidelne raz za mesiac bol riaditeľ OZ ním pred všetkými upozornený, že pohľadávky po lehote splatnosti, v tom čase vo výške 25 miliónov, sú vysoké, že okamžite to treba riešiť. Riaditeľ OZ reagoval, že s odberateľmi jedná, nárast pohľadávok eviduje a že zo strany odberateľov bol ubezpečený, že je to len prechodný stav, pohľadávky zaplatia a tvrdil, že ide o bonitných klientov (napriek tomu, že sa jednalo o spoločnosti s ručením obmedzeným). Keď pohľadávky po lehote splatnosti predstavovali sumu 40 miliónov Sk, bol za generálnym riaditeľom s argumentom, že takto to ďalej nejde a ten ho poveril, aby situáciu riešil. Dohoda bola, že do konkrétnych dní odberatelia - XXXXX zaplatia čiastočne svoje pohľadávky, aby bolo možné vôbec s nimi ďalej rokovať o ďalšom postupe. Tieto spoločnosti v priebehu troch dní od stretnutia s riaditeľom nakontaktoval a stretol sa s ich zástupcami za účasti riaditeľa OZ. Taktiež im bola s okamžitou platnosťou zastavená dodávka dreva. Iba spoločnosť XXXXX nejakú malú čiastku zaplatila, ostatní nie, dodávky im teda neboli uvoľnené a dal zákaz na OZ Liptovský Hrádok drevo dodávať, v prípade že ten zákaz nebol rešpektovaný, porušili zákaz generálneho riaditeľa. Zmluvy na OZ mali mať určitý štandard a doba splatnosti bola 30 dní. Evidenciu zmlúv, čiže kópiu uzavretej zmluvy musel OZ poslať na GR do B. Bystrice. Tam sa zakladali do evidencie, priamo sa nekontrolovali, lebo priamu zodpovednosť za ne niesol riaditeľ OZ. Výšku PLS mala možnosť pohľadávková komisia GR sledovať z účtovných závierok posielaných raz mesačne z OZ na GR. Táto výška sa dala zistiť aj z elektronického systému. Zmluvy neboli predbežne zasielané na GR na schválenie, lebo zmluvu na OZ uzatvára riaditeľ. Nepamätá si presne, kedy na GR sa zistil zvýšený nárast pohľadávok na úrovni OZ, myslí si že niekedy v júli 2008. Za účelom vysvetlenia situácie bol na GR na pohľadávkovú komisiu predvolaný riaditeľ OZ. K obvinenému Ing. XXXXXi uviedol, že tento mal na starosti prípravu a jednanie čo sa týka jednotlivých obchodných partnerov a prislúchalo mu aj sledovanie pohľadávok. Vyjadril sa, že striktne sa pri predaji postupovať nedalo, ale dalo sa postupovať opatrnejšie a razantnejšie. Vedenie OZ nezvládlo situáciu. Zmluvy v rámci OZ smie uzatvárať len riaditeľ. Čo sa týka hodnotenia odberateľov, logicky mu vyplýva, že toto mal robiť riaditeľ obchodu a ten zodpovedal za kúpne zmluvy vrátane úpravy inej doby splatnosti a taktiež za dodávky dreva po nezaplatení predchádzajúcich faktúr. Skutočnosť, že spoločnostiam  XXXXX bolo dodávané drevo aj po jeho zákaze (nedodržanie splátkového kalendára), si nevie vysvetliť, ale zrejme aj to bol dôvod na odvolanie riaditeľa OZ, ktorého vystriedal Ing. XXXXX. Začiatkom roka 2008 nebol informovaný o tom, žeby situácia na OZ bola dramatická. Zo strany OZ neboli kontaktovaní z hľadiska riešenia PLS napr. požiadaním o pomoc. Len sprostredkovane vie o tom, že riaditeľ OZ tvrdil, že záväzky odberateľov budú uhradené a bude dohodnutý splátkový kalendár. Určite sa nestalo, žeby pohľadávková komisia rozhodla tak, že napriek nezaplateniu pohľadávok sa nič nestalo a pokračuje sa v dodávaní dreva ďalej. Zastavenie dodávok dreva pre XXXXX, nariadené e-mailom z 2.9.2008, adresované obvinenému Ing. XXXXXi bolo urobené z jeho podnetu po rokovaní s generálnym riaditeľom. Zo strany GR bola situácia na OZ Liptovský Hrádok riešená po zistení nárastu pohľadávok vo výške 20 miliónov Sk spôsobom, ktorý opísal.

	XXXXX,  pracujúci na OZ Liptovský Hrádok v rokoch 2007-2008 ako logistik pod priamym nadriadeným - obvineným Ing. XXXXX, uviedol že jeho funkcia bola vytvorená za účelom prepojenia obchodu a výroby. Hodnotenie zákazníkov robili v rokoch 2007-2008, ale iba jeden kvartál, mal to na starosti obvinený Ing. XXXXX, pričom k hodnoteniu získaval informácie svedok tak, že vyzýval odberateľa na udanie informácií, pričom podľa jeho názoru, ako aj názoru jeho nadriadeného, neboli tieto informácie v súlade so zásadami obchodného tajomstva. Častokrát sa stretol s komentármi odberateľov, že informácie ktoré od nich žiadajú, nie sú povinní poskytovať, lebo údaje napr. o strojnom vybavení ich firmy, sú súčasťou ich výrobného procesu. Preto z údajov, s ktorými disponoval, vypracoval tabuľky konkrétnych zákazníkov, ktorí na výzvy reagovali, tabuľku odovzdal obvinenému Ing. XXXXX, ale keďže tabuľky neboli kompletné, ich výpovedná hodnota bola prakticky nulová. Povinnosť spracovávať hodnotenia ostala v smerniciach aj neskôr a hodnotenia sa aj napriek tomu nerobia. Za kúpnu zmluvu zodpovedá riaditeľ, žiadna zmluva nebola vyhotovená bez jeho vedomia alebo priamo na jeho pokyn. Rovnako aj právo zastaviť dodávky dreva mal len riaditeľ. Čo sa týka spracovávania jednotlivých zmlúv a lehôt splatnosti v nich uvedených, či objemu dodávok, bolo to robené obvineným Ing. XXXXXm na pokyn riaditeľa OZ, pričom základné kritériá na spracovanie zmluvy zadával riaditeľ OZ obvinenému Ing. XXXXXi. Takéto zmluvy potom riaditeľ podpisoval s odberateľmi, ktorých on  (svedok) ani obvinený Ing. XXXXX nevideli. Preto robiť hodnotenia zákazníkov za takej situácie je podľa jeho názoru absolútne nemysliteľné. Nechápe, prečo je vo veci obvinený aj Ing. XXXXX a ako príklad uvádza, že keď dostali príkaz od riaditeľa OZ na zmenu a navýšenie dodávok spoločnosti XXXXX s.r.o., tak po avizovaní zmeny dodávok Ing. XXXXXi na GR tento napriek informáciam, ktoré mal k dispozícii v rámci elektronického systému (o PLS) súhlasil s navýšením dodávok tejto spoločnosti a nezastavil ich, len do poznámky uviedol, že upozorňuje na to, že táto spoločnosť má PLS, takže svedok si myslí, že z pohľadu obvineného Ing. XXXXX bolo zbytočné podnikať proti tomuto určité kroky. Riaditeľ OZ sa k tomu vyjadroval tak, že on za týchto klientov ručí a oni majú plniť jeho pokyny. Ďalší príklad uviedol, že keď obchodný riaditeľ OZ - obvinený Ing. XXXXX po zistení PLS u firmy XXXXX zistil, že táto začala napriek tomu  odoberať drevnú hmotu, v dobrej viere že je odber dreva pre  PLS neprípustný, vydal príkaz XXXXX - vedúcemu expedičného skladu Čierny Váh, aby zastavil dodávky dreva pre túto firmu, konateľ tejto firmy XXXXX podľa slov Mila telefonoval generálnemu riaditeľovi XXXXX a následne Milo dostal telefonát priamo od riaditeľa OZ, čo nebývalo zvykom, že majú okamžite obnoviť dodávky dreva uvedenej firme. Z toho bolo jemu ako aj jeho nadriadenému - obvinenému Ing. XXXXX jasné, že všetko sa deje s vedomím najvyšších predstaviteľov XXXXX. Od obvineného Ing. XXXXX získal informáciu, že keď tento žiadal riaditeľa OZ o písomné pokyny, dostal odpoveď že on ako riaditeľ OZ tiež nedostal pokyny písomne a v prípade, ak ich obvinený Ing. XXXXX nebude plniť, bude ich plniť niekto iný. Taktiež riaditeľ OZ presviedčal obvineného Ing. XXXXX, že všetky pohľadávky sú vysoko bonitné, aj keď nevie, na základe čoho takto usudzoval. Momentom priamych príkazov riaditeľa OZ sa medzi odberateľov na OZ objavili firmy, ktoré dovtedy nepoznali, nikto o nich nepočul a podmienky pre ne boli stanovované riaditeľom OZ, čo malo za následok gigantický nárast PLS. Taktiež 1.9.2008, keď už na OZ spolupôsobil Ing. XXXXX, sa stalo že spoločnosť XXXXX s.r.o. podpísala zmluvu s OZ na odber dreva, pričom po zistení že subjekt neuhradil skoršiu faktúru v lehote splatnosti, spolu s Ing. XXXXX navrhli riešenie, a to zložiť drevo na skládku, obvinený Ing. XXXXX to oznámil riaditeľovi OZ a ten povedal, že to nesmú robiť a že táto firma určite pohľadávku uhradí a že si to berie na svoje triko. K firmám, ktoré sú uvedené v uznesení o vznesení obvinenia, uviedol že hodnotenie klienta nebolo spracovávané, nakoľko podmienky kúpnej zmluvy boli riaditeľom OZ striktne dané. Ani nevie, na čo by slúžilo hodnotenie zákazníka, aký zmysel malo niečo hodnotiť, keď samotný riaditeľ OZ sedí v kancelárii so zástupcami firmy, ktorá bude odoberať drevo, dá pokyn svojmu podriadenému - obvinenému Ing. XXXXXi na to, ako má zmluvu koncipovať, že ju má hneď pripraviť a na mieste bola aj podpísaná. Z prehľadu neuhradených pohľadávok v systéme SAP mohol obvinený Ing. XXXXX a obvinená Ing. XXXXX vidieť splatné záväzky, kto ich nehradí a komu treba zastaviť dodávky. Svedok sa nevedel vyjadriť, či bol riaditeľ OZ informovaný o PLS, ale myslí si že na vedení OZ sa to muselo preberať. Pri najväčších dlžníkoch - spoločnostiach XXXXX boli pohľadávky na vymáhanie zasielané až v novembri  2008 za vedenia Ing. XXXXX. Kompetencie riaditeľa OZ boli presunuté na jeseň 2008 zo strany GR na Ing. XXXXX. Aj potom boli pripravované zmluvy a ako štatutár bol uvádzaný obvinený Ing. XXXXX.
	
	XXXXX, pracujúci na GR ako vedúci odboru účtovníctva, uviedol že firmy uvádzané v uznesení vyšetrovateľa sa preberali na pohľadávkovej komisii GR, ktorá je poradným orgánom generálneho riaditeľa. Osobne bol členom pohľadávkovej komisie GR, na ktorú bol prizvaný riaditeľ OZ, tomu bolo povedané v akom stave sú pohľadávky na OZ a tento sa vyjadril v zmysle, že čo mu hovoríme o pohľadávkach po lehote splatnosti, že jeho riadi sis. Potvrdil, že prístup do evidencie pohľadávok (SAP) mali tak účtareň, obchodníci, štatutári, riaditeľ OZ, ekonomickí a obchodní námestníci. Sprostredkovane od Ing. XXXXX - ekonomického riaditeľa GR vie, že riaditeľ OZ ubezpečoval, že pohľadávky sú bonitné a budú uhradené, tie stále rástli a začali sa vymáhať veľmi neskoro. Nepamätá si pre odstup času, čo konkrétne pohľadávková komisia GR navrhla ako spôsob riešenia situácie. Smernice však boli všetci povinní plniť, nevie o výnimkách z nich. 

	XXXXX, pracujúca v období od 1.6.2007 do 31.5.2009 v pozícii vedúcej právneho odboru GR, uviedla že pripomienky právneho odboru neboli na GR akceptované. Neskôr na posudzovanie im zmluvy ani neboli dávané, zrejme preto, že tam písali to, čo nechceli počuť. Ak bola zaevidovaná pohľadávka PLS, určite bolo povinnosťou ju vymáhať. Takýmito pohľadávkami sa zaoberali v rámci pohľadávkovej komisie, ktorej bola členkou. Riaditeľ OZ sľuboval zjednať nápravu, ale pri každom stretnutí s ním bola situácia v stave pohľadávok PLS na OZ stále horšia. Právne oddelenie GR nedohliadalo na dodržiavanie Smernice zásady obchodnej politiky. So spôsobom fungovania v štátnom podniku, nerešpektovaním pripomienok k zmluvám  nebola spokojná a preto na vlastnú žiadosť odišla majúc za to, že avizované pripomienky v rôznych oblastiach nemali zmysel. Čo sa týka právnej pomoci na OZ, tú poskytovala JUDr. XXXXX. K hodnoteniu zákazníkov sa nevedela vyjadriť. O tom, či bude pohľadávka vymáhaná alebo nie, podľa jej názoru rozhodoval riaditeľ OZ. Rovnako podľa jej názoru pri tak vysokých pohľadávkach po lehote splatnosti ako bolo na OZ, nebolo postupované v zmysle povinností riadneho hospodára a generálny riaditeľ mohol ovplyvniť už skôr situáciu stopnutím dodávok a odvolaním riaditeľa OZ. V rámci pohľadávkovej komisie ktorej bola členkou, sa sledovali pohľadávky po lehote splatnosti a proces vymáhania, pričom PK GR nebola nadradenou PK na OZ. Riaditeľ OZ sa jej javil na zasadnutí PK ako vystresovaný, tvrdil že to bude uhradené. Mala pocit, ako by boli naňho robené tlaky v súvislosti s jeho pozíciou alebo vymáhaním pohľadávok. Nepredložil žiaden písomný dôkaz o tom, že pohľadávky budú uhradené, napr. formou zábezpeky. Na základe tvrdení riaditeľa OZ sa pohľadávková komisia rozhodla pokračovať v rokovaniach s odberateľmi s tým, aby riaditeľ OZ nemusel postupovať pohľadávky po lehote splatnosti 30 dní na vymáhanie a ak sa nedohodne v rámci tejto lehoty, tak aby postupoval štandardným postupom. V zápisnici PK GR č. 2/2008 to síce tak presne uvedené nie je, ale v rámci toho rokovania to bolo takto myslené a povedané. Medzi ďalšie opatrenie, ktoré PK prijala, bolo kontrolovať plnenie splátkových kalendárov. Jej názorom je, že zasadnutie PK zmysel nemalo s prihliadnutím na vtedajší stav.

	XXXXX , vedúci kontrolnej skupiny poverenej na vykonanie následnej finančnej kontroly zameranej na nakladanie s majetkom štátu pri predaji dreva na OZ Liptovský Hrádok, sa vyjadril k tejto kontrole, zisteným nedostatkom zhrnutým v správe z kontroly zo dňa 31.3.2009, pričom zistené nedostatky sa týkali nedodržiavania smerníc o predaji dreva, nedodržiavania podmienok kúpnych zmlúv zo strany predávajúceho - OZ Liptovský Hrádok a napriek nedodržiavaniu zmluvných podmienok zo strany odberateľov,  k poskytovaniu ďalších dodávok dreva.  Na otázku, kto bol konkrétne zodpovedný za porušenia smerníc, ktoré sú konštatované v protokole z kontroly, sa nechcel vyjadriť.

	Do vyšetrovacieho spisu okrem výpovedí týchto svedkov boli zabezpečené svedecké výpovede aj ďalších svedkov, ktoré však z hľadiska ich obsahu v kontexte s obsahom výpovedí vyššie uvedených svedkov a zabezpečenými listinnými dôkazmi majú malú vypovedaciu hodnotu. 
Sem možno zaradiť svedka XXXXX (pracoval v spoločnosti XXXXX a.s. ako predseda predstavenstva spoločnosti). Od obvineného Ing. XXXXX vie, že bol odvolaný, údajne bezdôvodne. Veľakrát mu menovaný volal s tým, že má rôzne dôkazy týkajúce sa korupčného obchodovania s drevom a že dodávky dreva realizoval na základe zmlúv na príkaz generálneho riaditeľa. Javil sa mu nahnevaný a roztrpčený v súvislosti s odvolaním. Drevo mal týmto firmám dodávať údajne preto, lebo to mal nariadené z GR a že disponuje dostatkom dôkazov na preukázanie svojej neviny. Nič však nekonkretizoval, vyzeral dosť vystrašený a akoby hľadal niekoho, kto by mu kryl chrbát.
XXXXX, ktorý pracoval od 1.2.2009 vo funkcii vedúceho obchodu a logistiky OZ Liptovský Hrádok a vo funkcii nahradil obvineného Ing. XXXXX, vyjadril sa k tomu, na základe čoho získal danú funkciu, poukázal na príkazný list GR č. 2008/04 z 1.9.2008, kedy obchodný riaditeľ GR rozhodol, že bude regionálnym menežérom pre predaj na OZ Liptovský Hrádok. Dovtedy bol na OZ XXXXX. Obvinený Ing. XXXXX ho viac-menej ignoroval. Už 4.9.2008 adresoval obchodnému riaditeľovi GR XXXXX zoznam PLS na OZ Liptovský Hrádok. Vyjadril sa k smerniciam zodpovednosti vedúceho ekonomického úseku, k právam a povinnostiam riaditeľa OZ, ktorý podľa jeho názoru jednoznačne zodpovedá za majetok a spravovanie majetku OZ. Taktiež sa vyjadril k fungovaniu intranetu v rámci štátneho podniku, k hodnoteniu zákazníkov, pričom pri previerke hodnotení zákazníkov zistil, že hodnotenie bolo urobené iba v 4 prípadoch (ani jeden sa netýkal spoločností, pre ktoré bolo vznesené obvinenie konkrétnym osobám). Čo sa týka prípadnej žiadosti riaditeľa OZ o pomoc, uviedol že o takú nebol požiadaný, skôr mal pocit, že pomoc pre riaditeľa OZ je či z jeho strany alebo zo strany GR nežiadúca.
XXXXX, ktorý bol po odvolaní obvineného Ing. XXXXX z postu riaditeľa OZ, teda po 17.10.2008 poverený zastupovaním OZ, vykonával funkciu až do  8.1.2009, kedy bol do funkcie riaditeľa OZ menovaný Ing. XXXXX. Vyjadril sa k fungovaniu závodu, k PLS, čiastočne k jednotlivým odberateľom, pričom k spoločnosti XXXXX s.r.o. uviedol, že sprostredkovane od obvineného Ing. XXXXX má informáciu, že pokyny smerovali z GR.
XXXXX, pracujúci vo funkcii regionálneho manažéra predaja dreva pre severné Slovensko v XXXXX (od 8.3.2007 do 1.4.2009) mal v pracovnej náplni metodické usmerňovanie a kontrolu vo vzťahu k dodávkam dreva aj na OZ Liptovský Hrádok. Po ňom od 1.9.2008 sa stal regionálnym manažérom predaja dreva pre potreby  OZ Liptovský Hrádok Ing. XXXXXk. Vyjadril sa, že na starosti mal metodické usmerňovanie závodov, nemal v kompetencii zakázať alebo určovať jednotlivé obchody (odberateľov). Čo sa týka hodnotenia zákazníkov na OZ, to sa nerobilo a nikto ho nepožiadal z OZ Liptovský Hrádok, aby robil a spracoval hodnotenia. Smernica to síce ukladala, ale sa to nerobilo. Porušovanie smernice ani neavizoval na úroveň GR. Týždenne spracovával report PLS na OZ Liptovský Hrádok, ktorý bol zasielaný na GR. Upozorňoval na PLS Ing. XXXXX, pričom 14.7.2008 bol na osobnom jednaní s Ing. XXXXX na podniku, kde mu uviedol, že zo strany zamestnancov OZ je avizovaná nespokojnosť s obchodovaním so spoločnosťami XXXXX (z reportov vyplýva, že riaditeľ OZ ubezpečoval, že pohľadávky budú hradené, že je uzavretý splátkový kalendár, že pohľadávky budú dodatočne uhradené ...
XXXXX pracoval ako ekonóm na OZ Liptovský Hrádok. V rámci svojej pracovnej náplne riešil zúčtovacie vzťahy.
XXXXX taktiež pracovala na OZ Liptovský Hrádok vo funkcii účtovník a v priebehu rokov 2007-2008 nahadzovala došlé faktúry do systému XXXXX bol jej predchodcom. Hodnotenie zákazníkov sa podľa jej vyjadrenia nerobilo, ani sa to nesledovalo, nesledovala sa bonita ani solventnosť odberateľa. Počula, ako sa obvinený Ing. Kučerík ohrádzal, že drevo musí predávať, lebo má príkaz zhora, nepovedal však meno.
Sekretárka obvineného XXXXX sa vyjadrila, že obvinený Ing. XXXXX bol profesionálny aj voči podriadeným, prijímal rôzne návštevy, aj obchodných partnerov, aj z GR. Medzi nimi boli aj zástupcovia firiem -odberateľov, ktorých sa trestné stíhanie týka. Keďže rokovania prebiehali u riaditeľa za zatvorenými dverami, nevie čo bolo predmetom rokovania, spravidla na takom rokovaní bol iba riaditeľ OZ a obchodný partner. Spravidla sa stávalo, že po odchode obchodného partnera z rokovania si riaditeľ OZ dal zavolať obvineného Ing. XXXXX alebo šiel osobne za ním, aby sa pripravila nejaká zmluva či jej dodatok. 
Z výsluchov ďalších svedkov - zástupcov odberateľov neboli zistené skutočnosti, ktoré by ovplyvňovali záver tohto rozhodnutia (svedkovia XXXXX -nový konateľ spoločnosti XXXXX s.r.o., v súčasnosti názov XXXXX s.r.o., XXXXX - bývalá konateľka označenej firmy, XXXXX - v rozhodnom čase splnomocnený XXXXX na konanie v mene tejto spoločnosti, XXXXX - konateľ spoločnosti XXXXX, s.r.o., XXXXX - bývalý zástupca spoločnosti XXXXX ktorý previedol obchodné podiely na osobu XXXXXu a ďalší). 
	
	Vyšetrovateľ do spisu doložil správu o výsledku finančnej kontroly č. XXXXX Ministerstva pôdohospodárstva SR, ktorá kontrola sa týkala obdobia január 2004 až 31.12.2008. V správe je konštatované, že kontrolou bolo zistené, že zamestnanci OZ Liptovský Hrádok nemajú vypracované a podpísané dohody o hmotnej zodpovednosti. K jednotlivým odberateľom uvedeným vo výrokovej časti tohto uznesenia kontrola uviedla konkrétne porušenia kontrolovaného subjektu špecifikované vo výrokovej časti tohto uznesenia. Jednalo sa predovšetkým o pokračovanie v dodávkach drevnej hmoty odberateľovi (kupujúcemu) i napriek nezaplateným skorším faktúram, uzatvorenie zmlúv o predaji dreva so spoločnosťou napriek existencii predchádzajúcich záväzkov odberateľa a taktiež kontrola konštatovala, že PK OZ na svojich zasadnutiach iba konštatovala zvýšenie nárastu pohľadávok, avšak zo zápisníc nevyplývalo,  žeby riaditeľ OZ bol upozornený na nedodržiavanie Smernice Sm OM 003 zásady obchodnej politiky a nedodržiavanie podmienok kúpnych zmlúv. 
Do spisu vyšetrovateľ zabezpečil aj jednotlivé zápisnice pohľadávkovej komisie tak OZ ako aj GR. Pre posúdenie trestnoprávnej zodpovednosti obvinených je zvlášť dôležitá zápisnice zo zasadnutia PK GR č. 2/2008 z 29.4.2008, ktorej účastní boli XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a prizvaní riaditeľ OZ Liptovský Hrádok a obvinený Ing. XXXXX. V tejto zápisnici je zhrnuté stanovisko OZ Liptovský Hrádok, kde bolo konštatované, že najviac pohľadávok OZ eviduje voči firme XXXXX s.r.o., ku ktorej OZ poukázalo na uzatvorený splátkový kalendár stým, že pohľadávky budú uhradené do 12.5.2008. K firme XXXXX  OZ uviedlo, že je taktiež spísaný splátkový kalendár a pohľadávky budú uhradené do 30.4.2008. U firmy XXXXX stanovisko OZ bolo, že pohľadávky budú postúpené na vymáhanie. Pri firme XXXXX OZ uviedlo, že firma vykonáva dodávateľské práce pre OZ a dôjde k vzájomnému započítaniu pohľadávok a pohľadávky voči firme Wavood budú postúpené na vymáhanie. Pohľadávková komisia navrhla "výnimku v smernici Zásady obchodnej politiky pri pohľadávkach po lehote splatnosti u OZ Liptovský Hrádok. U odberateľov, ktorí prekračujú lehotu splatnosti od 1 do 30 dní, neuplatňovať povinnosti vyplývajúce zo Zásad obchodnej politiky a smernice upravujúcej postup pri vymáhaní pohľadávok pre OZ Liptovský Hrádok na obdobie do spracovania kalamity". Bolo prijaté tiež opatrenie kontrolovať plnenie splátkových kalendárov a predložiť vedeniu GR zmeny v smernici Zásady obchodnej politiky. Navrhnuté opatrenia komisie generálny riaditeľ schválil a uložil ich vykonanie. 
	Z pracovnej zmluvy obvineného XXXXX, uzatvorenej 25.1.1985 medzi XXXXX, podnikové riaditeľstvo Žilina a menovaným, vyplýva že tento bol prijatý do pracovného pomeru do funkcie vedúceho referenta odbytu a dohodou o zmene pracovnej zmluvy z 1.7.2005 bol zaradený do funkcie vedúci obchodu a logistiky - logistik na OZ Liptovský Hrádok.  Z jeho pracovnej náplne vyplýva, že jeho priamym nadriadeným je riaditeľ OZ, v rámci zodpovednosti sú v pracovnej náplni uvedené najmä všeobecné ustanovenia o povinnosti dodržiavať všeobecne záväzné právne predpisy, riadiť sa organizačným poriadkom a príslušnými organizačnými normami, zákonníkom práce, pracovným poriadkom štátneho podniku XXXXX, dodržiavať etický kódex XXXXX š.p., plniť úlohy zadané nadriadeným zamestnancom v rámci špecifických zodpovedností a povinností, povinnosť dodržiavať zásady obchodnej a cenovej politiky, organizovať, riadiť a kontrolovať obchodnú činnosť OZ, logistiku výroby a dodávok dreva v rámci OZ, spolupracovať pri organizácii výberových konaní dodávateľov prác, odsúhlasovať dodávateľské zmluvy, navrhovať smerovanie dodávok dreva, odsúhlasovať kúpne zmluvy, sledovať plnenie plánu odbytu a tržieb, spolupracovať pri sledovaní vývoja platieb za dodávky dreva, sledovať pohľadávky po lehote splatnosti, realizovať opatrenia na riešenie pohľadávok, rozhodnúť o zastavení dodávok (po schválení riaditeľom OZ). V rámci základných práv v pracovnej náplni je uvedené právo odmietnuť plnenie úloh, ktoré sú v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi a etickým kódexom.
	Čo sa týka pracovnej zmluvy obvinenej Ing. XXXXX, táto bola uzatvorená 16.9.1987 so XXXXXi, podnikové riaditeľstvo Žilina a so zaradením do pracovného pomeru asistenta, pričom dohodou o zmene pracovnej zmluvy z 1.7.2005 došlo k zmene jej pracovnej pozície na vedúcu ekonomiky na OZ Liptovský Hrádok. Do spisu bola k jej pracovnej zmluve doložená vzorová pracovná náplň vedúceho ekonomiky,  z ktorej vyplývajú rovnako ako z pracovnej náplne obvineného Ing. XXXXX všeobecné zodpovednosti a povinnosti a v rámci špecifických zodpovedností a povinností boli definované povinnosti, hlavne zabezpečovať činnosť v oblasti tvorby, aktualizácie, analýzy a kontroly plnenia hospodárskych plánov na OZ, zabezpečovať činnosť v oblasti usmerňovania ekonomiky v rámci OZ, finančný manažment OZ, správne vedenie účtovníctva, analyzovať výsledky hospodárenia, sledovanie pohľadávok a záväzkov, zabezpečovanie správy pohľadávok (analýza zostavy pohľadávok, návrh opatrení, podnet na zabezpečovanie pohľadávok, podnet na uplatňovanie pohľadávok atď.), zabezpečovať činnosť škodovej komisie a ďalšie. Rovnako ako u obvineného Ing. XXXXX medzi základné práva patrí právo odmietnuť plnenie úloh, ktoré sú v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi a etickým kódexom. 
	Zo Zásad obchodnej politiky v štátnom podniku XXXXXa,  zn. Sm Om 003 v znení platnom od 1.1.2006, ustanovenia článku 3.4.2. písm. c/, d/, porušenie ktorých sa obvinenému Ing. XXXXX kladie za vinu, vyplýva že kúpne zmluvy s partnermi (odberateľmi) môže riaditeľ OZ uzatvoriť v prípade neexistencie pohľadávok po lehote splatnosti, dodržanej platobnej disciplíne v predchádzajúcom období a garancii platieb pre celé zmluvné obdobie. Z ďalšieho bodu týchto Zásad - 3.4.7. písm. b/, g/, i/ vyplýva, že zmluvné strany musia byť v zmluve označené v súlade s obchodným registrom, zmluvný partner musí predložiť OZ overené fotokópie výpisu z obchodného registra, ktoré nie sú staršie ako 3 mesiace, pričom tieto doklady majú byť priložené ku každej zmluve, vyrovnanie dlhov je zároveň podmienkou na podpísanie zmluvy do budúceho obdobia a kúpne zmluvy majú obsahovať aj ustanovenia týkajúce sa reklamácie tovaru. 
Z § 6 ods. 2 zák. č. 111/1990 Zb. (porušenie tohto ustanovenia sa rovnako kladie obvinenému za vinu) vyplýva, že podnik má právo majetok, s ktorým hospodári, držať, užívať ho a nakladať s ním v súlade s právnymi predpismi; nemôže týmto majetkom zabezpečovať záväzky tretích osôb. Majetok sa môže podniku odňať iba v prípadoch a za podmienok ustanovených zákonom. 
	Zo smernice Zabezpečenie a správa pohľadávok zn. Sm O 003 (UZ), ktorej porušenie ako interného predpisu XXXXX. sa obvinenej Ing. XXXXX kladie za vinu, vyplýva, konkrétne z bodu 3.2 písm. a/ vyplýva, že pri vzniku zročnej pohľadávky je určený zamestnanec OZ, ktorého určí riaditeľ OZ, povinný v lehote do 10 dní od vzniku pohľadávky, zaslať dlžníkovi upomienku a dožadovať sa rokovania o uznaní tejto pohľadávky a spôsobe jej úhrady, podľa písmena b/ tohto bodu za predpokladu uznania pohľadávky je určený správca pohľadávky OZ povinný spísať platobný kalendár súvisiaci s uznávacím prehlásením s tým, že prvá splátka bude uhradená najneskôr v deň spísania platobného kalendára, zároveň je potrebné uviesť, že nezaplatením čo len jednej splátky stráca dlžník výhodu splátkovania a veriteľ je oprávnený uplatniť si nezaplatenú časť pohľadávky v súdnom konaní. Podľa písm.  c/ vyplýva,  že zodpovedný správca pohľadávky OZ, ktorý vyhotovil splátkový kalendár, je povinný sledovať jeho dodržiavanie a v negatívnom prípade zabezpečiť právne vymáhanie nezaplatenej pohľadávky. Z písmena d/ tohto ustanovenia vyplýva, že pohľadávky, u ktorých nebol dodržaný splátkový kalendár, resp. pohľadávky, kde k uznaniu a spísaniu splátkového kalendára nedošlo z dôvodov na strane dlžníka, je správca pohľadávky OZ povinné postúpiť na vymáhanie príslušnému právnemu zástupcovi v lehote najneskôr do 30 dní po márnom uplynutí dohodnutej lehoty splatnosti. Rovnako ako u obvineného Ing. XXXXX, aj u obvinenej Ing. XXXXX sa vyšetrovateľom kládlo za vinu porušenie Zásad obchodnej politiky v štátnom podniku XXXXX,  zn. Sm OM 003 v znení platnom od 1.1.2006, ustanovenia článku 3.4.2. písm. c/, d/, ktorých citácia bola vyššie uvedená. 
	Do vyšetrovacieho spisu boli okrem vyššie uvedeného doložené aj ďalšie listinné dôkazy týkajúce sa jednotlivých obchodných prípadov so spoločnosťami, ktorých sa trestné stíhanie týka, a to kúpne zmluvy, dodatky k týmto zmluvám, jednotlivé faktúry, žaloby. Výška škody, ktorá mala byť spôsobená, vyplýva zo správy o výsledku následnej finančnej kontroly, v rámci ktorej je sumár jednotlivých faktúr a výšky neuhradených pohľadávok, ktoré tvoria prílohu tejto správy. Vyšetrovateľ okrem toho zabezpečil od poškodenej strany aktuálnu výšku záväzkov jednotlivých spoločností. Okrem toho v rámci realizovaného vyšetrovania boli zabezpečované ďalšie listinné dôkazy cestou daňových úradov, sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní, vyťažovaním zástupcov jednotlivých odberateľských firiem, z ktorých však nebolo možné vyťažiť skutočnosti relevantné z hľadiska záverov konštatovaných v tomto uznesení.

	Z vykonaného rozsiahleho dokazovania je možné ustáliť záver, že obvinení svojím konaním/nekonaním nenaplnili zákonné znaky trestného činu, ktorý sa im kladie za vinu. V rámci vyhodnocovania otázky trestnoprávnej zodpovednosti týchto osôb je v prvom rade potrebné upriamiť pozornosť na právnu kvalifikáciu ich konania, ktorá je v uznesení o vznesení obvinenia definovaná ako spolupáchateľstvo k pokračovaciemu obzvlášť závažnému zločinu porušovania povinností pri správe cudzieho majetku podľa § 20, § 237 ods. 1, ods. 4 písm. a/ Trestného zákona. Tohto zločinu sa dopustí ten, kto inému spôsobí škodu veľkého rozsahu tým, že poruší všeobecne záväzným právnym predpisom ustanovenú povinnosť alebo povinnosť uloženú právoplatným rozhodnutím súdu alebo vyplývajúcu zo zmluvy opatrovať alebo spravovať cudzí majetok. Podľa § 20 Trestného zákona ak bol trestný čin spáchaný konaním dvoch alebo viacerých páchateľov (spolupáchatelia), zodpovedá každý z nich, ako keby trestný čin spáchal sám. V tejto súvislosti je nevyhnutné v kontexte s ustanovením § 20 Trestného zákona uviesť, že ustanovenie § 237 Trestného zákona predpokladá zodpovednosť špeciálneho subjektu, a to osoby, ktorá je povinná spravovať záležitosti iných osôb zahrňujúc do tejto starostlivosti aj starostlivosť o majetok týchto osôb a nakladanie s ním. Postavenie obvineného Ing. XXXXX v OZ Liptovský Hrádok vyplýva zo zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku, použijúc ustanovenie § 10 ods. 3 a analogicky § 19 ods. 2 a taktiež z Organizačného poriadku štátneho podniku. Podľa § 10 ods. 3 označeného zákona podnik môže určiť, ktoré vnútorné organizačné jednotky sa zapíšu do podnikového registra ako odštepné závody, Vedúci odštepného závodu je oprávnený robiť v mene podniku všetky právne úkony týkajúce sa tohto odštepného závodu. Podľa § 19 ods. 2 tohto zákona  vyplýva, že riaditeľ nie je zamestnancom podniku, vzťah medzi podnikom a riaditeľom pri výkone jeho pôsobnosti riaditeľa sa spravuje primerane ustanoveniami o mandátnej zmluve, ak tento zákon (o štátnom podniku) neustanovuje inak. Podľa odseku 3 tohto paragrafu riaditeľ riadi činnosť podniku a ako štatutárny orgán koná vo všetkých jeho veciach; zodpovedá za hospodárnosť pri nakladaní s majetkom v správe podniku. Riaditeľ je povinný vykonávať svoju pôsobnosť s odbornou starostlivosťou a v súlade so záujmami podniku, najmä je povinný zaobstarať si a pri rozhodovaní zohľadniť všetky dostupné informácie týkajúce sa predmetu rozhodnutia, zachovávať mlčanlivosť o dôverných informáciách a skutočnostiach, ktorých prezradenie tretím osobám by mohlo podniku pôsobiť škodu alebo ohroziť jeho záujmy, a pri výkone svojej pôsobnosti nesmie uprednostňovať svoje záujmy alebo záujmy tretích osôb pred záujmami podniku. Podľa odseku 4 porušením svojich povinností pri výkone funkcie je riaditeľ povinný nahradiť škodu, ktorú podniku spôsobil. Podľa Organizačného poriadku štátneho podniku č. P-OP 001-02(4) riaditeľ odštepného závodu hlavne zodpovedá za ochranu a využívanie zvereného majetku, organizuje a riadi činnosť závodu a zodpovedá za zveľaďovanie investičného majetku.
Zohľadňujúc aj interné smernice štátneho podniku Sm OM 003 a Sm O 003 je potrebné konštatovať, že zodpovednou osobou z hľadiska uzatvárania kúpnych zmlúv a ich dodatkov s možnosťou zásadným spôsobom (reálne) ovplyvniť ich podpísanie, odstúpenie od zmlúv, ich plnenie voči oprávneným - teda odberateľom je vedúci odštepného závodu (riaditeľ), ktorého práva mu vyplývajú (vyplývali) z jeho pozície v OZ Liptovský Hrádok (upravenú Zákonom o štátnom podniku, Organizačným poriadkom, internými smernicami a pomocne aj z ustanovení zák. č. 513/1990 Zb. - Obchodný zákonník o mandátnej zmluve, na ktorú ustanovenie § 19 ods.2 zák. č. 111/1990 Zb. odkazuje - § 567). Podľa § 567 ods. 1 zák. č. 513/1991 Zb. mandatár je povinný postupovať pri zriaďovaní záležitostí s odbornou starostlivosťou. Podľa odseku 2 tohto paragrafu činnosť, na ktorú sa mandatár zaviazal, je povinný uskutočňovať podľa pokynov mandanta a v súlade s jeho záujmami, ktoré mandatár pozná alebo musí poznať. 
	Pracovná pozícia obvinených, ktorá vyplýva z ich pracovných zmlúv založených vo vyšetrovacom spise, nezakladá možnosť subsumovať ich postavenie v štátnom podniku do pozície štatutára štátneho podniku a tak odvodzovať ich spolupáchateľstvo na trestnej činnosti obvineného Ing. XXXXX. Právne postavenie obvinených v rámci poškodeného subjektu nespĺňa predpoklady na aplikáciu ustanovenia § 237 Trestného zákona. Z ich pracovnej pozície u zamestnávateľa, podriadenosti riaditeľovi OZ a kompetencií vymedzených v pracovných zmluvách v spojení s vyššie citovanými smernicami, je zrejmé, že nemohli uzatvárať kúpne zmluvy, odstupovať od nich, či vykonávať iné oprávnenia a povinnosti namiesto riaditeľa OZ. Z výsluchu obvinených podporených svedeckými výpoveďami iných svedkov (napr. Ing. XXXXX...) je zrejmé, že obvinení vykonávali svoje pracovné povinnosti v zmysle pokynov riaditeľa OZ, ktorý - zodpovedný za chod OZ, nepostupoval spôsobom predpokladaným z vyššie citovaných zákonných ustanovení  či smerníc XXXXX. Navyše z inej trestnej veci realizovanej na Úrade boja proti korupcii Prezídia PZ (sp. zn. PPZ-14/BPK-S2009) je založené dôvodné podozrenie, že riaditeľ OZ Liptovský Hrádok konal zištne, o čom svedčí návrh vyšetrovateľa na podanie obžaloby vypracovaný 14.1.2011 a v rámci tohto konania je obvinený XXXXX za obzvlášť závažný zločin prijímania úplatku podľa § 329 ods. 1, 3 Trestného zákona v súvislosti s uzatváraním kúpnych zmlúv na predaj dreva so spoločnosťou XXXXX - zabezpečenie ich uzavretia a nepostihovanie nedodržiavania termínov splatnosti vystavených faktúr, za čo mal žiadať úplatok od zástupcu týchto firiem XXXXX vo výške najmenej 300.000,-Sk. Aj z prednesov obvineného - riaditeľa OZ zástupcom GR je zrejmé, že tento zavádzajúcimi tvrdeniami umožnil realizovať ďalšie dodávky dreva v rozsahu, ktorý bol konkretizovaný v uznesení vyšetrovateľa o vznesení obvinenia. Nespornou skutočnosťou zostáva činnosť obvinených Ing. XXXXX a Ing. XXXXXj na OZ Liptovský Hrádok pri spracovávaní zmlúv (obvinený Ing. XXXXX), či pri vymáhaní pohľadávok (Ing. XXXXX). V tomto smere je ale opätovne potrebné zohľadniť nielen tvrdenia obvinených, ale aj viacerých svedkov, napr. XXXXX a ďalší, ktorí potvrdzujú vyjadrenia obvinených, že konali na pokyn priameho nadriadeného - riaditeľa OZ. U obvineného Ing. XXXXX osobitne poukazujem na jeho márnu snahu stopnúť nakládku dreva pre jedného z odberateľov, čo sa mu ale nepodarilo pre intervenciu riaditeľa OZ. V tejto súvislosti osobitne treba poukázať na pracovnú náplň obvineného Ing. XXXXX, v rámci ktorej medzi špecifickou zodpovednosťou a povinnosťami je formulované oprávnenie „rozhodnúť o zastavení dodávok“ - avšak po schválení riaditeľom OZ (odkazujúc tiež na ustanovenie článku 3.4.7. písm. h/ Zásad obchodnej politiky v štátnom podniku, z ktorých vyplýva oprávnenie riaditeľa OZ pozastaviť realizáciu dodávok písomnou formou, resp. elektronicky). Povinnosti ohľadom spracovávania a hodnotenia zákazníkov (ich porušovanie) obvineným Ing. XXXXX nie sú relevantné z hľadiska ustanovenia § 237 Trestného zákona. Nie je totiž možné nezohľadniť tvrdenia zástupcov GR, predovšetkým Ing. XXXXX, ale aj iných - napr. Ing. XXXXXh, generálneho riaditeľa, JUDr. XXXXX, ktoré v podstate potvrdzujú vedomosť o porušovaní Smernice Sm OM 003 a napriek tomu neboli prijímané zo strany GR účinné opatrenia na zjednanie nápravy. Bez ohľadu na to je však potrebné s odkazom na pracovnú pozíciu obvineného Ing. XXXXX ustáliť, že jeho činnosť v rámci OZ môže založiť všeobecnú zodpovednosť na náhradu škody (z pracovnoprávneho vzťahu), nie však trestnoprávnu zodpovednosť. Vzhľadom na uvedené je úvaha o preukázaní úmyslu predpokladaného v ustanovení § 237 Trestného zákona irelevantná (z postoja obvineného sa úmysel vo vzťahu k následku nedá dedukovať). 
	Čo sa týka obvinenej Ing. XXXXX, rovnako hodnotím jej pozíciu na OZ, ako u obvineného Ing. XXXXX, táto nespĺňa predpoklady kladené na páchateľa (jeho vlastnosti) trestného činu podľa § 237 Trestného zákona. Jej konanie/nekonanie bolo výsledkom činnosti obvineného Ing. XXXXX, ten ju (vychádzajúc zo zabezpečených dôkazov) priamo ako nadriadený úkoloval a rozhodoval o vymáhaní/nevymáhaní pohľadávok a dôležitým dôkazom, ktorý výrazným spôsobom koriguje akýkoľvek úmysel (predpokladaný vo vydanom uznesení vyšetrovateľa o vznesení obvinenia vo vzťahu ku škode definovanej v tomto uznesení) z jej strany. Úmysel obvinenej taktiež do značnej miery neguje zápisnica pohľadávkovej komisie GR č. 2/2008 z 29.4.2008, v ktorej sa osobitne upravili výnimky zo smernice Zásad obchodnej politiky a smernice Zabezpečenia a správa  pohľadávok. Tento stav nárastu pohľadávok po lehote splatnosti bol zaznamenaný aj v tejto zápisnici a týka sa aj skoršieho obdobia. Bez ohľadu na to je potrebné uviesť, že škoda predpokladaná v ustanovení § 237 (zohľadňujúc aj závery správy o výsledku následnej finančnej  kontroly č. 10/2009 Ministerstva pôdohospodárstva SR a formuláciu skutku v uznesení vydanom podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku), bola spôsobená (mala byť spôsobená) uzatváraním kúpnych zmlúv a ich dodatkov a dodávkou drevnej hmoty jednotlivým odberateľom, vzhľadom na čo nie je možné (ani pripustiac možnosť kvalifikácie podľa § 20 k § 237 Trestného zákona) založiť konštatáciu o príčinnej súvislosti medzi konaním obvinenej a následkom predpokladaným v tomto zákonnom ustanovení. Obvinená rovnako ako obvinený Ing. XXXXX nemohla uzatvárať kúpne zmluvy, tieto zrušiť či od nich odstúpiť, zastaviť dodávku dreva jednotlivým odberateľom a vzhľadom na to nemožno jej pripísať zodpovednosť za následok spôsobený konaním inej zodpovednej osoby - jej nadriadeného riaditeľa OZ, o to viac za situácie, kedy z inej trestnej veci, na ktorú bolo vyššie poukázané, bolo založené dôvodné podozrenie, že obvinený konal zištne (jeho snaha prostredníctvom prijímania úplatkov uzatvárať nové zmluvy, ich dodatky, resp. zabezpečenie nevymáhania PLS), pričom u obvinenej takéto zištné konanie nebolo dôkazmi preukázané.
	Tiež ako u obvineného Ing. XXXXX pri posúdení jej zodpovednosti prihliadam na tvrdenia vypočutých svedkov hlavne z GR, z ktorých je zrejmé, že GR malo vedomosť o pohľadávkach OZ, tieto boli prístupné konkrétnym osobám z GR vrátane generálneho riaditeľa a postoj GR k možnej náprave nepriaznivého stavu pohľadávok na OZ svedčí skôr o tolerovaní zistených pochybení, resp. o nie promptnom riešení týchto problémov. Akiste to bolo čiastočne spôsobené mimoriadnou situáciou vyvolanou kalamitou, ktorá vyžadovala, ako aj samotný generálny riaditeľ uviedol, mimoriadne opatrenia, resp. v neštandardnej situácii pripustiť aj neštandardné riešenia problémov (hrozba znehodnotenia dreva, napadnutie lesného porastu drevokazným hmyzom...), či zavádzajúcimi tvrdeniami o bonite odberateľov prenášanými riaditeľom OZ Liptovský Hrádok. Táto skutočnosť však nemôže byť pripočítaná na ujmu obvinenej (obvineného Ing. XXXXX, ktorí plnili svoje povinnosti rešpektujúc pokyny nadriadeného. Možnosť ich nerešpektovania (v prípade že sú pokyny nadriadeného v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi, resp. etickým kódexom XXXXX.), resp. táto povinnosť, ktorá je zakomponovaná aj v ich pracovných náplniach, je možno vyhodnotiť v rámci ich pracovnoprávneho vzťahu, zodpovednosť za nimi spôsobenú škodu nevynímajúc.
	Taktiež obom obvineným bolo kladené za vinu porušenie ustanovení Etického kódexu XXXXX a Ochrany dobrého mena a majetku podniku, k čomu len dodávam, že v danom prípade medzi konaním a následkom (predpokladaným v uznesení § 206 Trestného poriadku, odkazujúc na § 237 ods. 1, 4 písm. a/ Trestného zákona) nebola zistená akákoľvek spojitosť (príčinná súvislosť) a navyše dodávam, že etický kódex svojou povahou nespĺňa charakteristické znaky všeobecne záväzného právneho predpisu či zmluvy, resp. rozhodnutia súdu opatrovať alebo spravovať cudzí majetok.
Záverom dodávam, že v prípade iného ako zvoleného rozhodnutia podľa § 215 ods. 1 písm. c/ Trestného poriadku, by bola rozširovaná trestnoprávna zodpovednosť obvinených za porušenie povinností, ktoré patrili riaditeľovi OZ.
Okrem toho bola skúmaná otázka, či obvinení svojím konaním v rámci svojich pracovných povinností nenaplnili zákonné znaky iného trestného činu, ako toho, ktorý sa im kládol za vinu, resp. či neprispeli formou účastníctva (§ 21 Trestného zákona) k následku predpokladanému v ustanovení § 237 Trestného zákona. V tomto smere je potrebné konštatovať, že okolnosti, za ktorých sa skutok mal stať, postavenie obvinených v rámci OZ Liptovský Hrádok, ich kompetencie, pokyny dávané priamym nadriadeným - riaditeľom OZ, neumožňujú prekvalifikovanie ich konania na niektorú z foriem účastníctva (organizátor, návodca, objednávateľ alebo pomocník), respektíve posúdiť ich konanie ako iný trestný čin, uvedený v osobitnej časti Trestného zákona. Obvinení nekonali v úmysle predpokladanom v ustanovení § 237 Trestného zákona, v rámci dokazovania neboli produkované dôkazy, ktoré by svedčali o zištnom úmysle či snahe aktívne prispieť k následku definovanému vyšetrovateľom vo vydanom uznesení o vznesení obvinenia. Takéto dôkazy nevyplývajú ani z výsluchu spoluobvineného Ing. Kučeríka.
	Do úvahy prichádzajúca kvalifikácia podľa § 340 Trestného zákona - prečin neoznámenia trestného činu, či § 341 Trestného zákona - prečin neprekazenia  trestného činu, je taktiež vzhľadom na výsledky dokazovania neopodstatnená. Podľa § 340 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto sa hodnoverným spôsobom dozvie, že iný spáchal zločin, na ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou najmenej desať rokov, alebo niektorý z trestných činov korupcie uvedených v treťom diele ôsmej hlavy osobitnej časti, a taký zločin alebo trestný čin neoznámi bez odkladu orgánu činnému v trestnom konaní alebo Policajnému zboru, alebo namiesto toho, ak ide o vojaka, svojmu nadriadenému alebo služobnému orgánu, a ak ide o osobu vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo výkone väzby príslušníkovi Zboru väzenskej a justičnej stráže. Podľa odseku 2 tohto ustanovenia kto spácha čin uvedený v odseku 1, nie je trestný, ak nemohol oznámenie urobiť bez toho, že by seba alebo blízku osobu uviedol do nebezpečenstva smrti, ublíženia na zdraví, inej závažnej ujmy alebo trestného stíhania.
Prečinu neprekazenia trestného činu podľa § 341 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto sa hodnoverným spôsobom dozvie, že iný pripravuje alebo pácha zločin, na ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej desať rokov, alebo niektorý z trestných činov korupcie uvedených v treťom diele ôsmej hlavy osobitnej časti a spáchanie alebo dokončenie takého zločinu alebo trestného činu neprekazí osobne alebo prostredníctvom inej spôsobilej osoby, alebo príslušného orgánu. Podľa odseku 2 tohto ustanovenia kto  spácha čin uvedený v odseku 1, nie je trestný, ak nemohol zločin prekaziť bez značných ťažkostí alebo bez toho, že by seba alebo blízku osobu uviedol do nebezpečenstva smrti, ťažkej ujmy na zdraví, inej závažnej ujmy alebo trestného stíhania. Uvedenie blízkej osoby do nebezpečenstva trestného stíhania však nezbavuje páchateľa trestnosti, ak sa týka neprekazenia zločinu, za ktorý tento zákon umožňuje uložiť trest odňatia slobody na doživotie.
 Bez ohľadu na materiálny korektív (v danom prípade - § 340, § 341 Trestného zákona sa jedná o prečiny) nemožno prehliadnuť zjavnú skutočnosť, že trestné stíhanie týchto osôb - obvineného Ing. XXXXX a obvinenej Ing. XXXXX bolo uznesením vyšetrovateľa KR PZ sp. zn. KRP-XXXXXEK-ZA-2009 z 27.8.2010 postupom podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku založené. Teda v prípade neoznámenia či neprekazenia trestného činu obvinení by (pri akceptácii možnosti kvalifikácie ich konania podľa § 237 Trestného zákona a pri ich právnom vedomí - neznalí trestného práva) mohli dôvodne predpokladať následok trestného stíhania voči sebe, ktorý postup, ako som vyššie uviedol, bol vyšetrovateľom napokon aj uplatnený, neakceptujúc svedecké tvrdenia Ing. XXXXX a Ing. XXXXX ktoré mal vyšetrovateľ k dispozícii v štádiu pred rozhodnutím podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku a na ktorých tvrdeniach  menovaní zotrvali aj ako obvinení pri výsluchu po vznesení obvinenia. V danom prípade je preto potrebné prihliadať na citované ustanovenia § 340 ods. 2, § 341 ods. 2 Trestného zákona. 
	Za daného dôkazného stavu bolo preto potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
	Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté prípadné majetkové nároky poškodenej strany voči osobám, ktorých sa toto rozhodnutie týka a ktorých sa môžu domáhať v príslušnom civilnom konaní.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Jozef Gondžur
prokurátor