Okresná prokuratúra Čadca 
Slovenských dobrovoľníkov 2749/12 A, 022 74 Čadca 4 	

Sp. zn. : Pv 952/12/5502	Čadca, 17.4.2013
EEČ : 2-37-70-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Sprenevera podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Čadca
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: XXXXX
pre prečin sprenevery podľa § 213 ods. 1 Tr. zák., vedené na Obvodnom oddelení PZ v Turzovke pod spisovou značkou XXXXX
na prejednanie Obvodnému úradu v Čadci, odboru všeobecnej vnútornej správy

Skutková veta:
ako zamestnanec spoločnosti XXXXX, si prisvojila finančné prostriedky poškodenej XXXXX, ktoré prevzala dňa 01.08.2011, na základe uzatvorenej zmluvy o spotrebiteľskom úvere č. XXXXX na meno XXXXX, v sume 1.040,- € od XXXXX s tým, že vyplatí v celom rozsahu zostatkové sumy z existujúcich zmlúv o pôžičkách č. XXXXX a č. XXXXX XXXXX a zvyšnú časť jej vráti, čo však neurobila, v celom rozsahu uhradila len pôžičku uzatvorenú na základe zmluvy o pôžičke č. XXXXX v sume 421,04 €, pôžičku uzatvorenú na základe zmluvy o pôžičke č. XXXXX uhradila len v sume 415,98 € a finančné prostriedky v sume 202,98 € si ponechala a tieto následne použila pre vlastnú potrebu, čím svojim konaním spôsobila poškodenej XXXXX škodu v sume 202,98 €,
Právna veta:

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom

Odôvodnenie:
	Uznesením povereného príslušníka Obvodného oddelenia PZ Turzovka zo dňa 23.10.2012 pod spisovou značkou XXXXX bolo podľa § 199 odsek 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a zároveň podľa § 206 odsek 1 vznesené obvinenie XXXXX pre prečin sprenevery podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, že ako zamestnanec spoločnosti XXXXX, dňa 01.08.2011 prevzala finančnú hotovosť vo výške 1.040,- € od XXXXX, pochádzajúcu z uzatvorenej zmluvy o pôžičke č. XXXXX na meno XXXXX, kde boli tieto finančné prostriedky poškodenou XXXXX zverené XXXXX na účel vyplatenia existujúcich zmlúv o pôžičkách č. XXXXX, ktoré mali byť ku dňu 01.08.2011 vyplatené, pričom XXXXX prevzala zverené peniaze na účel vyplatenie pôžičiek, avšak k dátumu prevzatia, teda 01.08.2011, vložila na obec zmluvy celkovo sumu iba 155,- € a zvyšných 885,- € si ponechala na nezistený účel, čím nepoužila peniaze na zverený účel a tým poškodenej XXXXX spôsobila škodu vo výške 885,- €.  

	Dňa 10.04.2008 predložil poverený príslušník PZ prokurátorovi spisový materiál s návrhom na podanie obžaloby.

	Preskúmaním predloženého spisového materiálu som zistila, že návrh policajného orgánu nie je dôvodný, pretože výsledky prípravného konania nasvedčujú tomu, že skutok uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia nie je trestným činom, ale ide o skutok, ktorý by mohol príslušný orgán prejednať ako priestupok a teda je dôvod na postúpenie veci podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku.

	Tento záver potvrdzujú vykonané dôkazy, a to najmä výpovede obvinenej XXXXX, svedkyne - poškodenej XXXXX, svedka XXXXX a najmä zabezpečené listinné dôkazy.

	Obvinená XXXXX, po zákonnom poučení podľa § 34 Trestného poriadku k veci uviedla, že celú dlžnú sumu neuhradila z toho dôvodu, že pán XXXXX ktorý bol hlavný kontrolór, sa nevyjadril k zaplatenej sume, ktorá bola na potvrdenke pre obchodného zástupcu, ktorý mal odviesť peniaze. Ďalej k veci uviedla, že je pravdou, že prevzala od pani XXXXX finančnú hotovosť na vyplatenie jej zostatkových úverov, avšak nie celú sumu mala použiť na vyplatenie týchto úverov, určitá časť peňazí bola aj pre ňu, pretože pani XXXXX jej bola dlžná nejaké peniaze. Taktiež čo sa týka skutočnosti, že zostatkovú sumu z pôžičiek neuhradila jednorázovo, tak to bolo z toho dôvodu, že tieto peniaze neboli na splatenie celej sumy zostatkových úverov, ale časť bola pre ňu. Zostatkové sumy z úverov platila pravidelne v splátkach. Vo svojej neskoršej výpovedi si zotrvala na svojej výpovedi v celom rozsahu.

	Svedkyňa - poškodená XXXXX k veci uviedla, že jej manžel XXXXX mal v roku 2009 a v roku 2010 uzatvorené pôžičky v spoločnosti XXXXX ktoré riadne splácal, avšak ku dňu 01.08.2011 mal na zmluvách nedoplatok vo výške cca 1.000,- €. Následne na to ju jej obchodná zástupkyňa pani XXXXX presvedčila, aby si vzala novú pôžičku a z tejto uhradila tieto dve pôvodné. Z uvedeného dôvodu poprosila svojho syna XXXXX, či by si vzal na svoje meno novú pôžičku s tým, že tieto peniaze použije na vyplatenie starých zmlúv, s čím on súhlasil.  Následne na to sa dohodla s pani XXXXX táto prišla k ním domov dňa 01.08.2011 a uzatvorila s jej synom zmluvu o pôžičke č. XXXXX na sumu 1.040,- €, ktorú sumu jej syn ani fyzicky neprevzal, ponechal ju pani XXXXX na úhradu zostatkových súm z predchádzajúcich pôžičiek. Uvedenú pôžičku v celom rozsahu uhradila ona sama. Neskôr sa dozvedela od pracovníka XXXXX že peniaze pani XXXXX nepoužila na ten účel, na ktorý sa dohodli. Ďalej k veci uviedla, že pani XXXXX mala celú sumu 1.040,- € použiť na zaplatenie starých úverov, ktorých výška ku dňu 01.08.2011 bola v sume 1.006,08 €, pričom zvyšné peniaze jej pani XXXXX mala vrátiť, nakoľko ona pani XXXXX žiadne peniaze nedlhovala.

	XXXXX k veci uviedol, že v čase keď pani XXXXX navštívila jeho manželku za účelom uzatvorenia zmluvy o pôžičke č. XXXXX v mene jeho syna XXXXX, tak on nebol doma a preto k predmetnej veci nevie nič bližšie uviesť.

	Svedok XXXXX k veci uviedol, že niekedy v lete ho poprosila jeho matka XXXXX a povedala mu, že jeho otec má nejaké pôžičky v spoločnosti XXXXX v súvislosti s ktorými jej pani XXXXX povedala, že tieto zmluvy musí ihneď zaplatiť. Nakoľko jeho matka nemala peniaze, požiadala ho, aby si vzal na svoje meno pôžičku, ktorú ona bude splácať a z tejto uhradí zostatkové sumy na skorších pôžičkách. On s tým súhlasil a prostredníctvom pani XXXXX uzatvoril zmluvu o pôžičke na sumu okolo 1.000,- €. Keď podpisoval zmluvu, počul ako sa jeho matka rozpráva s pani XXXXX o tom, že peniaze z podpisovanej zmluvy budú slúžiť na úhradu zostatkových súm z predchádzajúcich úverov. XXXXX mu nedala žiadne peniaze a potvrdila mu, že ich použije na vyplatenie otcových pôžičiek. Jeho matka túto pôžičku riadne splatila. Tú skutočnosť, že pani XXXXX tieto peniaze použila na iný účel, sa dozvedel neskôr od svojej matky a potom od polície.

	Svedok XXXXX k veci uviedol, že spoločnosť XXXXX eviduje na meno XXXXX zmluvy o pôžičke a to pod číslom XXXXX, ktorá bola v celom rozsahu vyplatená a pod číslom XXXXX na ktorej je aktuálny dlh v sume 169,- €. K predmetnému skutku sprenevery nevedel nič bližšie uviesť.

	Poverený príslušník PZ zabezpečil do spisu záznamy o podaní informácie, fotokópie zmlúv o pôžičke a o spotrebiteľskom úvere, plnomocenstvo, správy o povesti, odpisy, registra trestov, výpisy údajov o pôžičke zo zmluvy č. XXXXX, z ktorých vyplýva, že dlh pána XXXXX zo zmluvy o pôžičke bol ku dňu 1. augusta 2011 v sume 421,04 €, pričom táto pôžička bola vyplatená v celom rozsahu ku dňu 14. septembra 2011 a výpisy údajov o pôžičke zo zmluvy č. XXXXX, z ktorých vyplýva, že dlh pána XXXXX zo zmluvy o pôžičke bol ku dňu 1. augustu 2011 v sume 495,04 €, pričom táto pôžička nebola vyplatená v celom rozsahu, aktuálny dlh predstavuje sumu 169,06 €.

	Prečinu sprenevery podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku škodu malú.

Podľa § 125 odsek 1 Trestného zákona sa škodou malou rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 €.

	Priestupku proti majetku sa podľa § 50 odsek 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov dopustí ten, kto úmyselne spôsobí škodu na cudzom majetku krádežou, spreneverou, podvodom alebo zničením alebo poškodením veci z takého majetku, alebo sa o takéto konanie pokúsi.

Vzhľadom na vyššie uvedené je možné konštatovať, že konaním obvinenej XXXXX neboli naplnené zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu sprenevery podľa 213 odsek 1 Trestného zákona, nakoľko v danom prípade chýba formálny znak skutkovej podstaty prečinu sprenevery - spôsobenie malej škody, ktorá skutočnosť vyplýva z vykonaného dokazovania, najmä z výpovede svedka XXXXX a zabezpečených listinných dôkazov, pretože obvinená síce nedodržala podmienky dohody a predmetné pôžičky  neuhradila ku dňu 01.08.2011 v celom rozsahu, ale tieto splácala postupne, ktorá skutočnosť vyplýva aj z výpisu údajov o pôžičke zo zmluvy č. XXXXX z ktorého vyplýva, že dlh pána XXXXX zo zmluvy o pôžičke bol ku dňu 1. augusta 2011 v sume 421,04 €, pričom táto pôžička bola vyplatená v celom rozsahu ku dňu 14. septembra 2011 a z výpisu údajov o pôžičke zo zmluvy č. XXXXX z ktorého vyplýva, že dlh pána XXXXX zo zmluvy o pôžičke bol ku dňu 1. augusta 2011 v sume 495,04 €, pričom táto pôžička nebola vyplatená v celom rozsahu a aktuálny dlh predstavuje sumu 169,06 € a teda vzhľadom na to, že obvinená prevzala na úhradu zostatkových dlhov vyššie uvedených pôžičiek v sume 1.006,06 € od poškodenej finančnú hotovosť v sume 1.040,- €, uhradila tieto dlhy len v sume 837,02 € a ponechala si zvyšnú časť v sume 202,98 €, ktoré následne použila pre vlastnú potrebu, som toho názoru, že obvinená svojím konaním naplnila  zákonné znaky skutkovej podstaty priestupku proti majetku podľa § 50 odsek 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

	Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

Postúpiť vec orgánu príslušnému rozhodovať o priestupku je možné, ak od spáchania priestupku neuplynula doba dvoch rokov.

Keďže výsledky prípravného konania ukazujú, že skutok nevykazuje znaky prečinu sprenevery podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona, ale vykazuje znaky priestupku proti majetku v zmysle § 50 odsek 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, kde na jeho prejednanie je príslušný Obvodný úrad, odbor všeobecnej vnútornej správy v Čadci, rozhodla som tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a vec som podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postúpila príslušnému orgánu na prejednanie priestupku.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú môžu podať obvinený a poškodený do 3 dní odo dňa jeho doručenia na Krajskú prokuratúru v Žiline cestou Okresnej prokuratúry v Čadci. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Monika Koteková
prokurátorka