Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 3 Pv 245/13/8802	Košice I, 9.5.2013
EEČ : 2-63-104-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Úverový podvod podľa § 222 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 246/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: vodič
-	v Košiciach na ulici XXXXX d¨ľa 18.11.2010 uzavrel so spoločnosťou XXXXX s.r.o. zmluvu o pôžičke č. XXXXX na sumu 2.000,- euro, ktorú sa zaviazal zaplatiť  zvýšenú o príslušný mesačný poplatok, teda celkovo uhradiť sumu 2.834,40 euro v 24 mesačných splátkach po 118,10 euro s d¨ľom splatnosti  do 18.11.2012, pričom v čase uzavretia zmluvy do predzmluvného formulára uviedol nepravdivé informácie o svojej bonite, keďže zatajil iné existujúce záväzky a to úver od spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o. zo d¨ľa 09.05.2008, s dobou splatnosti 30 mesiacov po 53,21 euro, ktorý taktiež nesplácal, z čoho teda vyplýva, že v čase uzavretia zmluvy so spoločnosťou XXXXX s.r.o. bol dostatočne uzrozumený o svojej nepriaznivej finančnej situácii, ktorú vedome zatajil v predzmluvnom formulári a následne po prevzatí pe¨ľazí a nepravidelných úhradách mesačných splátok prestal plniť dohodnuté obchodné podmienky, čím takto poškodenú spoločnosť XXXXX s.r.o. uviedol do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie a splácanie úveru a spôsobil jej škodu vo výške 668,39 euro,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Košiciach ( ďalej len vyšetrovateľ PZ) bolo d¨ľa 03.04.2013 podľa § 199 odsek 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX v trestnej veci vedenej pre prečin úverového podvodu podľa § 222 odsek 1 Trestného zákona, na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia

	Na základe preskúmania spisového materiálu predloženého vyšetrovateľom PZ som dospela k záveru, že skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie nie je trestným činom.

	Zo zabezpečených dôkazov bol ustálený nasledujúci skutkový stav:

Obvinený uzavrel d¨ľa 18.11.2010 so spoločnosťou XXXXX s.r.o., zmluvu o pôžičke č. XXXXX na sumu 2.000,- euro, ktorú sa zaviazal splatiť  zvýšenú o príslušný mesačný poplatok, teda celkovo uhradiť sumu 2.834,40 euro v 24 mesačných splátkach po 118,10 euro, s d¨ľom splatnosti  do 18.11.2012. V čase uzavretia zmluvy do predzmluvného formulára zatajil svoj iný existujúci záväzok a to úver od spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o. zo d¨ľa 09.05.2008, s dobou splatnosti 30 mesiacov s výškou mesačnej splátky po 53,21 euro. Následne, v nepravidelných splátkach, splatil 19 mesačných splátok celkovo vo výške 2.166,01 euro. Jeho priemerný hrubý príjem bol za rok 2010 vo výške 964,01 euro, za rok 2011 vo výške 969,86 euro a za rok 2012 vo výške 956,76 euro. V súčasnosti vykonáva zamestnávateľ obvineného zrážky z jeho mzdy v prospech spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o. (revolvingový úver zo d¨ľa 16.05.2008 vo výške 53,21 a revolvingová pôžička zo d¨ľa 29.10.2010 vo výške 40,88) a v prospech spoločnosti spoločnosť XXXXX s.r.o. (zmluva o úvere zo d¨ľa 25.08.2010 vo výške 98,- euro).
Obvinený využil svoje právo a odmietol vo veci vypovedať.

Zástupca poškodeného XXXXX pri svojom výsluchu uviedol, že v prípade uvedenia pravdivých informácií obvineným XXXXX do predzmluvného formulára pôžička by mu poskytnutá nebola.

Vyšetrovateľ PZ v danom prípade sa pri vyvodení trestnej zodpovednosti obvineného obmedzil iba na výsluch poškodeného, ním predložené písomné podklady a písomnú informáciu od spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o., podľa ktorej mal obvinený u nich úver. 

Podľa § 222 ods.  1 Trestného zákona sa trestného činu úverového podvodu dopustí ten, kto vyláka od iného úver alebo zabezpečenie úveru tým, že ho uvedie do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie úveru alebo na splácanie úveru, a tak mu spôsobí malú škodu.
Na trestnosť páchateľa sa vyžaduje, aby iného uviedol do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie úveru alebo na splácanie úveru, ktoré však nie sú v súlade so skutočnosťou a tak vylákal od iného úver. Môže ísť o konanie, opomenutie, ale aj konkludentné konanie páchateľa.
V prípade ak páchateľ nespĺ¨ľa podmienky na priznanie úveru, uvádza iného do omylu v úmysle, aby mu bol priznaný úver. Na naplnenie znakov skutkovej podstaty trestného činu úverového podvodu však nepostačuje iba uvedenie iného do omylu v otázke splnenia podmienok na priznanie úveru. Zárove¨ľ sa vyžaduje, aby páchateľ takýmto konaním  spôsobil inému škodu a to najmenej v sume uvedenej v ustanovení § 125 ods. 1 Trestného zákona.
	Kým zákonodarca v Trestnom zákone presne definuje pojem „škoda“, pojem „prospech“ v Trestnom zákone definovaný nie je. 
	Za „prospech“  je možné považovať určité obohatenie sa, ktoré musí mať majetkovú hodnotu a musí byť vyjadriteľné v peniazoch. V majetkovej sfére sa obohatenie prejaví zväčšením majetku obohateného alebo v tom, že nedôjde k zmenšeniu jeho majetku, hoci by sa tak podľa práva malo stať. Získanie majetkového prospechu jedným subjektom musí súčasne znamenať vznik majetkovej ujmy (zmenšenie majetku) subjektu iného, musí teda dôjsť k presunu majetkových hodnôt, pričom páchateľ sa od samého počiatku snaží navodiť situáciu, že k jeho obohateniu nedošlo ( skrýva teda prospech ) s cieľom túto hodnotu bez akejkoľvek refundácie použiť iba pre seba.
	Na základe uvedeného vymedzenia možno teda vyvodiť, že pre úverového dlžníka, ktorý síce uviedol subjektu poskytujúcemu úver nepravdivé údaje o jeho bonite, avšak úver riadne spláca, suma získaného úveru nepredstavuje neoprávnene získaný prospech. Pre takéhoto dlžníka suma poskytnutého úveru znamená iba dočasné navýšenie jeho aktív, ktorá na druhej strane korešponduje s jeho povinnosťou úverové prostriedky svojmu veriteľovi v určitej lehote splatiť. 
	V súvislosti s vymedzením objektívnej stránky trestného činu úverového podvodu v druhom prípade, páchateľ vyláka úver tým, že uvedie iného do omylu v otázke splnenia podmienok na jeho riadne splácanie. Páchateľ buď vie, že úver nebude môcť riadne a včas splácať, prípadne koná s vedomím, že vzhľadom na svoje osobné a majetkové pomery svoj záväzok z úverového vzťahu nebude vedieť riadne a včas splniť. Orgány činné v trestnom konaní musia preukázať podvodný úmysel páchateľa už na samom počiatku vzniku úverového vzťahu. Zárove¨ľ však je potrebné zdôrazniť, že dodatočná neschopnosť úverového dlžníka plniť svoje záväzky vyplývajúce z úverového vzťahu nemôže zakladať jeho trestnoprávnu zodpovednosť.
Vzhľadom na vyššie uvedené na naplnenie subjektívnej stránky tohto trestného činu sa vyžaduje, aby páchateľ už v čase pôžičky pe¨ľazí (v čase uzavretia zmluvy o úvere) konal v úmysle vypožičané peniaze buď vôbec nevrátiť, alebo ich nevrátiť v dohodnutej lehote, alebo aspo¨ľ konať s vedomím, že peniaze v dohodnutej lehote nebude môcť vrátiť a že tým uvádzal iného do omylu, aby sa na škodu jeho majetku obohatil.
Ak až po uzavretí pôžičky vznikli prekážky, ktoré bránili dlžníkovi záväzok splniť a ktoré nemohol v čase uzavretia pôžičky ani predvídať, ak inak bol vtedy schopný záväzok splniť, resp. ak bol síce schopný peniaze vrátiť v dohodnutej lehote, ale z rôznych dôvodov vrátenie pe¨ľazí odkladal, alebo dodatočne pojal úmysel peniaze nevrátiť, potom jeho konanie nemožno pokladať za trestný čin podvodu.
Skutočnosť, že páchateľ nevrátil požičané peniaze v dohodnutej lehote, sama o sebe neodôvod¨ľuje záver, že obvinený sa obohatil na úkor cudzieho majetku tým, že uviedol veriteľa do omylu.

Na základe uvedeného možno teda uviesť, že XXXXX, síce uviedol v predzmluvnom formulári s.r.o. nepravdivé informácie o svojej bonite, avšak úver následne splácal a v nepravidelných splátkach, splatil celkovo 19 mesačných splátok vo výške 2.166,01 euro, teda celú istinu vo výške 2.000,- euro a časť z úrokov vo výške 166,01 euro. XXXXX je v súčasnosti riadne zamestnaný a zamestnaný bol aj v čase keď žiadal o poskytnutie pôžičky, pričom jeho priemerný hrubý príjem bol za rok 2010 vo výške 964,01 euro. Na pôžičky od spoločností XXXXX XXXXX s.r.o. a XXXXX s.r.o. mu v súčasnosti zamestnávateľ vykonáva zrážky z príjmu a tieto sa priebežne splácajú. Z daných skutočností teda vyplýva, že XXXXX uviedol síce v predzmluvnom formulári nepravdivé údaje o svojej bonite, avšak napriek tomu následne, až do mája 2012, úver splácal a splatil celú istinu tohto úveru a aj časť úrokov. Z konania XXXXX teda nevyplýva jeho úmysel už pred poskytnutím pôžičky túto nesplácať a takisto nemožno vyvodiť ani záver, že by mal vedomosť o tom, že túto nebude schopný splatiť v dohodnutej lehote, nakoľko z nej podstatnú časť splatil. Vzhľadom k uvedenému je potrebné dospieť k záveru, že u XXXXX nie sú naplnené znaky skutkovej podstaty trestného činu úverového podvodu, nakoľko chýba naplnenie znakov subjektívnej stránky. 

Na tomto mieste je nevyhnutné zdôrazniť, že skutočnosť, že páchateľ nevrátil požičané peniaze v dohodnutej lehote, sama o sebe neodôvod¨ľuje záver, že obvinený sa obohatil na úkor cudzieho majetku tým, že uviedol veriteľa do omylu a teda, že spáchal trestný čin. V prípade, že dlžník nevráti požičané peniaze v dohodnutej lehote má poškodený možnosť domáhať sa vrátenia poskytnutých pe¨ľazí aj prostriedkami občianskeho práva.

S poukazom na funkciu trestného práva, ako najprísnejšieho prostriedku štátu na ochranu vymedzených záujmov, teda prostriedku, ktorý musí dopĺ¨ľať ochranu poskytovanú normami iných právnych odvetví, nastupujúceho v prípade neúčinnosti ostatných právnych prostriedkov nemôže štát jeho prostredníctvom nahrádzať ochranu práv jednotlivcov, pretože títo na ochranu inými právnymi prostriedkami rezignovali. Takýto postup je vylúčený aj vzhľadom na verejno-právny charakter trestného práva, teda celospoločenský, určený na ochranu celospoločenských hodnôt.

	V prípade, ak základy posudzovaného konania vyplývajú zo súkromnoprávneho vzťahu je pri jeho kvalifikácii nutné primárne skúmať občiansko-právny aspekt a až následne skúmať, či sú splnené predpoklady pre uplatnenie najkrajnejšieho právneho prostriedku (ultima ratio), a to trestného práva. Vzhľadom na to, že nástroje realizácie trestnoprávnej ochrany znamenajú závažné zásahy obmedzujúce základné práva a slobody, je ich aplikácia opodstatnená iba subsidiárne a zdržanlivo, a to len pri typovo najzávažnejších porušeniach spoločenských vzťahov, záujmov a hodnôt, teda iba v prípadoch, v ktorých iné možnosti, najmä prostriedky iných právnych odvetví nie sú dostatočné, boli už vyčerpané, sú neúčinné alebo zjavne nie sú vhodné.

	Rešpektovanie princípu ultima ratio, teda subsidiarity trestno-právnej represie, orgánmi činnými v trestnom konaní sa prejavuje, okrem iného v povinnosti skúmania a náležitého zohľadnenia riešiteľnosti namietaného porušenia práva prostriedkami iných právnych odvetví.

Vzhľadom na vyššie uvedené zo zabezpečeného spisového materiálu nevyplývajú skutočnosti nasvedčujúce tomu, že bol spáchaný trestný čin. Rovnako tak nevyplýva ani záver o tom, že skutok je priestupkom, iným správnym deliktom alebo disciplinárnym previnením.

	Riešenie spornej otázky ohľadom vrátenia dlžných pe¨ľazí medzi obvineným a poškodeným subjektom je v plnej miere možné prostredníctvom občianskeho súdneho konania. Okolnosti tohto prípadu sa nijak nevymykajú obdobným súkromnoprávnym kauzám a neodôvod¨ľujú použitie trestno-právnej represie.

	Na základe uvedených skutočností som dospela k záveru, že skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie nie je trestným činom, ale ide o súkromnoprávny vzťah. 

	Podľa § 215 odsek 1  písmeno b) prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti som rozhodla spôsobom uvedeným vo výroku tohto rozhodnutia.

Poučenie:
	Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať v lehote 3 (troch) dní od jeho oznámenia na Okresnú prokuratúru XXXXX I.
	O sťažnosti, ktorá má odkladný účinok, rozhodne prokurátor krajskej prokuratúry v Košiciach.

JUDr. Ildikó Mihaľovová
prokurátorka