Okresná prokuratúra Bratislava IV 
Saratovská 1/A, 844 61 Bratislava 4 	

Sp. zn. : 1 Pv 832/11/1104	Bratislava IV, 17.5.2013
EEČ : 2-11-76-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava IV
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
vedené povereným príslušníkom PZ – Karlova Ves, OR PZ XXXXX IV pod ČVS:ORP-1552/KV-B4-2011 pre prečin nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona, ktorého sa mal obvinený dopustiť na tom skutkovom základe, že ako XXXXX, nevyplatil svojim zamestnancom XXXXX a XXXXX mzdu za vykonanú prácu za obdobie od 04.04.2011 do 21.04.2011 a spôsobil tak poškodenej XXXXX škodu nevyplatením mzdy vo výške 131,67 € a poškodenému XXXXX vo výške 107,09 €

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
	Poverený príslušník PZ, Obvodné oddelenie PZ – Karlova Ves uznesením ČVS:ORP-1552/KV-B4-2011 zo dňa 07.03.2012 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol XXXXX  obvinenie pre prečinu nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona  na vyššie uvedenom skutkovom základe. Skutkový stav tohto uznesenia je však upravený na základe zistených skutočností. Rozdiel je vo výške nevyplatenej mzdy, ktorá je znížená o zálohy, ktoré poskytol obvinený poškodeným vo výške 40,- €.
	Dokazovaním vykonaným v priebehu trestného stíhania bolo preukázané, že konanie, pre ktoré sa viedlo trestné stíhanie nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 
	Obvinený XXXXX k veci uviedol, že dňa 04.04.2011 uzatvoril s poškodenou XXXXX pracovnú zmluvu na dobu neurčitú a dňa 06.04.2011 tiež uzatvoril pracovnú zmluvu s poškodeným XXXXX. Tieto osoby riadne nastúpili do práce, pričom pracovali ako pomocné sily v kuchyni. Dňa 21.04.2011 XXXXX v práci utrpela pracovný úraz a uviedla mu, že ju musí XXXXX odviesť do nemocnice. Na toto jej tvrdenie jej mal obvinený oznámiť, že s ňou a jej manželom končí pracovný pomer. K nevyplateniu mzdy uviedol, že zhruba po dvoch týždňoch od nástupu a to dňa 18.04.2011 si postupne prišli od neho vypýtať finančnú zálohu vo výške 200,- €, čiže spolu im vopred vyplatil 400,- € a vyplatenie tejto zálohy si vyznačil v knihe dochádzky a záloh. Dôkaz o tom založil do spisu. Tento záloh však poškodení nepodpísali , nakoľko on ako zamestnávateľ svojim zamestnancom dôveruje a takýmto spôsobom bežne poskytuje zálohu. 
	Obvinený do spisu založil aj výplatné lístky, z ktorých vyplýva, že poškodená XXXXX mala nárok na výplatu mzdy vo výške 151,67 € a XXXXX mal nárok na výplatu mzdy vo výške 127,09 €. 
	Obvinený v závere výpovede uviedol, že sa v tejto veci necíti byť vinný, nakoľko manželom XXXXX vyplatil preddavok vo výške 400,- € a oni mali nárok len na 278,76 €. 
	V rozpore s obranou obvineného však vypovedali poškodená XXXXX a poškodený XXXXX. 
XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 07.03.2012 uviedla, že svoju pracovnú činnosť vykonávala v kuchyni ako pomocná sila. Pracovala od 04.04.2011 do 21.04.2011. Pracovnú zmluvu mala spísanú s konateľom spoločnosti XXXXX s dohodnutou mzdou vo výške 3,- € na hodinu. S obvineným XXXXX sa dohodli, že mzda bude zasielaná každý 15 deň v mesiaci a poskytla mu číslo účtu na ktorý mala byť mzda zasielaná. Dňa 21.04.2013 mala pracovný úraz v kuchyni a počas jej práceneschopnosti jej dal XXXXX výpoveď. 
Vo svojej výpovedi zo dňa 07.03.2012 tiež uviedla, že obvinený jej vyplatil dňa 15.04.2011 zálohu vo výške 20,- €, tak ako aj všetkým ostatným zamestnancom. Ostatné peniaze, na ktoré mala poškodená nárok, jej však nevyplatil. 
XXXXX dňa 07.03.2012 vypovedal, že XXXXX pracoval odo dňa 06.04.2011 ako pomocná sila v kuchyni. Pracovnú zmluvu spísali s konateľom spoločnosti XXXXX a ústne sa dohodli na mzde vo výške 3,- € na hodinu. Mzda mala byť zasielaná na ich účet k 15 dňu v mesiaci. Dňa 21.04.2011 mala jeho manželka XXXXX pracovný úraz. Počas manželkinej PN im bola doručená výpoveď. Vo svojej výpovedi zhodne s výpoveďou XXXXX vypovedal, že dňa 15.04.2011 im bola zo strany zamestnávateľa vyplatená záloha vo výške 20,- na zamestnanca. 
	Skutočnosť, že manželom XXXXX nebola zo strany zamestnávateľa vyplatená mzda  potvrdzuje  vyjadrenie Inšpektorátu práce Bratislava a Protokol z výkonu inšpekcie práce zo dňa 06.09.2011, v ktorých Inšpektorát práce zhodne konštatuje, že si zamestnávateľ XXXXX nesplnil svoju povinnosť poskytnúť XXXXX a XXXXX mzdu za vykonanú prácu za mesiac apríl 2011, čím došlo k porušeniu ust. § 118 ods. 1 Zákonníka práce, ako aj výpis s účtu poškodených za sledované obdobie, z ktorého vyplýva, že zamestnávateľ na účet poškodených nezaplatil žiadnu mzdu.  
	Podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona kto ako štatutárny orgán právnickej osoby alebo fyzická osoba, ktorá je zamestnávateľom, alebo ich prokurista nevyplatí svojmu zamestnancovi mzdu, plat alebo inú odmenu za prácu, náhradu mzdy alebo odstupné, na ktorých vyplatenie má zamestnanec nárok, v deň ich splatnosti, hoci v tento deň mal peňažné prostriedky na ich výplatu, ktoré nevyhnutne nepotreboval na zabezpečenie činnosti právnickej osoby alebo činnosti zamestnávateľa, ktorý je fyzickou osobou, alebo vykoná opatrenia smerujúce k zmareniu vyplatenia týchto peňažných prostriedkov, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.
	V uvedenej veci je nepochybné, že konanie obvineného napĺňa po formálnej stránke všetky znaky skutkovej podstaty prečinu nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona, pretože obvinený nevyplatil poškodeným XXXXX a XXXXX mzdu za vykonanú prácu v období od 04.04.2011 do 21.04.2011, resp. od 06.04.2011 do 21.04.2011. 
	Pri vyhodnocovaní charakteru protiprávneho konania obvineného a jeho posúdenia ako trestného činu je však potrebné vychádzať z ustanovení § 8 ods. 1 Trestného zákona a § 10 ods. 2 Trestného zákona. 
	Podľa § 8 ods. 1 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znak sú uvedené v tomto zákone (formálny znak trestného činu), ak tento zákon neustanovuje inak. 
	Podľa § 10 ods. 2 Trestného zákona, nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná. (materiálny znak prečinu).
	Na základe zhromaždených dôkazov, jednotlivých výpovedí osôb ak aj preskúmaním ostaného obsahu vyšetrovacieho spisu, po vyhodnotení a starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne možno konštatovať, že materiálna stránka prečinu konaním obvineného naplnená nebola. 
Obvinený počas celého priebehu prípravného konania zotrval na tvrdení, že poškodeným mzdu vyplatil a to vo forme zálohy. 
Z vyšetrovacieho spisu a z okolností, za ktorých bol čin spáchaný vyplýva, že obvinený nevyplatil poškodeným mzdu za krátke obdobie 04.04.2011 do 21.04.2011, resp. od 06.04.2011 do 21.04.2011. Výška nevyplatenej mzdy bola 151,67 € a poškodenému XXXXX vo výške 127,09 €. Výšku vzniknutej škody tiež znižovali vyplatené preddavky vo výške 20,- €, ktoré potvrdili poškodení vo svojich výpovediach.  Z hľadiska závažnosti konania ide o nízku výšku škody spôsobenú konaním obvineného. Pokiaľ ide o vzniknutú škodu konaním obvineného je potrebné uviesť, že obvinený XXXXX dňa 03.12.2013 vypovedal, že poškodeným spoločne zaslal na účet sumu 278,76 €, čo predstavuje výšku nevyplatenej mzdy. Skutočnosť o následnom vyrovnaní mzdy potvrdili aj poškodení XXXXX a XXXXX. 
	V tomto smere je potrebné poukázať aj na ustanovenie § 86 písm. c) Trestného zákona podľa ktorého Trestnosť trestného činu zaniká aj vtedy, ak ide o trestný čin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214, ak trestný čin nemal trvalo nepriaznivé následky a páchateľ svoju povinnosť dodatočne splnil najneskôr do 60 dní od dokonania trestného činu. Dlžná mzda v tejto trestnej veci  nebola vyplatená v lehote do 60 dní od dokonania trestného činu. Týmto ustanovením však zákonodarca preukázal, že spoločnosť dáva prednosť hoci aj dodatočnému splneniu povinnosti z nesplnenia ktorých vznikli zamestnancovi podlžnosti, pred potrestaním páchateľa. Ide o snahu zákonodarcu uviesť určité veci do žiaduceho stavu, a uprednostniť hoci aj dodatočnú úhradu mzdy zamestnancovi, pred trestným stíhaním páchateľa. 
	Pri hodnotení závažnosti konania obvineného som posudzoval aj osobu obvineného. Obvinený XXXXX doposiaľ nebol trestne stíhaný a ani odsúdený. V registri priestupkov síce má priestupky, ide však len o priestupky na úseku dopravy. Z uvedených dôvodov posudzujem jeho skutok ako ojedinelý exces v inak riadnom živote občana a mám zato, že už jeho samotné prejednávanie pred orgánmi činnými v trestnom konaní postačuje na nápravu obvineného. 
	Na základe vyššie uvedených skutočností je zrejmé, že závažnosť konania obvineného je nepatrná. Preto som rozhodol tak ako je uvedené vo výroku tohto uznesenia.   

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Pavol Rosol
prokurátor