Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2

Sp. zn. : 3 Pv 604/13/1101	Bratislava I, 12.9.2013
EEČ : 2-8-111-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	neodvedenie dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 3 Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 757/2004 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako jediný konateľ oprávnený konať za spoločnosť XXXXX so sídlom v Bratislave na XXXXX, IČO: XXXXX uplatnil v daňovom priznaní k dani z pridanej hodnoty uvedeného subjektu za zdaňovacie obdobie september 2002, ktoré bolo dňa 05.11.2002 doručené správcovi dane Daňovému úradu Bratislava I, so sídlom v Bratislave na Radlinského 37, nadmerný odpočet dane z pridanej hodnoty vo výške 673.740,- Sk (konverzným kurzom 30,1260 po zákonnom zaokrúhlení vo výške 22.364,07 €), pričom mu nadmerný odpočet v uvedenej výške nevznikol, čím neoprávnene uplatnil nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ vtedajšieho Úradu justičnej a kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I  uznesením pod spisovou značkou ORP-4501/OEK-B1-2003 z 12.07.2004 vydaným podľa § 160 odsek 1 Trestného poriadku číslo 141/1961 Zb. účinného v čase rozhodovania začal trestné stíhanie za trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 3 Trestného zákona číslo 140/1961Zb. účinného v čase rozhodovania. Uznesením z 20.06.2005 podľa § 163 odsek 1 Trestného poriadku číslo 141/1961 Zb. účinného v čase rozhodovania pod tou istou spisovou značkou vyšetrovateľ tej istej policajnej súčasti vzniesol XXXXX obvinenie za trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 3 Trestného zákona číslo 140/1961Zb. účinného v čase rozhodovania na skutkovom základe tam uvedenom. Právna kvalifikácia skutku bola vyšetrovateľom 04.10.2005 zmenená na trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona číslo 140/1961Zb. účinného v danom čase, na čo boli obvinený a obhajca upozornení pri výsluchu toho istého dňa. Vec obvineného XXXXX (spolu s obvinenou XXXXX, ktorej bolo za ten istý skutok tiež v tejto veci vznesené obvinenie) bola uznesením vyšetrovateľa Úradu boja proti korupcii odboru proti korupcii Stred Prezídia Policajného zboru z 26.10.2006 pod spisovou značkou PPZ-83/BPK-S-2005 podľa § 21 odsek 3 Trestného poriadku s poukazom na § 18 odsek 1 Trestného poriadku spojená na spoločné konanie s vecami iných obvinených s tým, že spoločné konanie bude vedené na Úrade boja proti korupcii Prezídia Policajného zboru Odbore boja proti korupcii Stred v Banskej Bystrici pod spisovou značkou PPZ-83/BPK-S-2005. Následne uznesením vyšetrovateľa Národnej kriminálnej agentúry národnej protikorupčnej jednotky expozitúra Stred Prezídia Policajného zboru (ďalej len „policajt“) podľa § 21 odsek 1 Trestného poriadku z 15.02.2013 pod spisovou značkou PPZ-618/NKA-PK-ST-2012 bola vec obvineného XXXXX vylúčená zo spoločného konania s tým, že bude vec ďalej vedená na Prezídiu Policajného zboru národnej kriminálnej agentúre národnej protikorupčnej jednotke expozitúra Stred Banská Bystrica pod spisovou značkou PPZ-153/NKA-PK-ST-2013.

	Po tom, čo považoval policajt vyšetrovanie vo veci obvineného Pyšného za ukončené predložil dozorujúcemu prokurátorovi spisový materiál s návrhom na zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX. 	

	Po preskúmaní spisového materiálu konštatujem, že bol zistený skutkový stav v zmysle ustanovenia § 2 odsek 10 Trestného poriadku a po vyhodnotení  v priebehu prípravného konania zabezpečených dôkazov v súlade s ustanovením § 2 odsek 12 Trestného poriadku mám za to, že je namieste trestné stíhanie obvineného XXXXX zastaviť, pretože nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
	
	V priebehu vyšetrovania boli vykonané výsluchy obvineného a svedkov, znalecké skúmanie a boli zabezpečené listinné dôkazy. 

	Obvinený XXXXX vo svojich výpovediach v procesnom postavení obvineného uviedol, že naletel na to, že bude podnikať, nič z toho nebolo, ani nevedel, že sa niečo také môže stať, že sa môže niekto obohatiť a nevie kam by tie peniaze prišli, kto to vyberal. V tom čas bol v zlej situácii, býval u frajerky jeho kamaráta XXXXX. Nevedel si nájsť prácu a tento kamarát ho zoznámil s XXXXX, XXXXX a XXXXX. Bol bez peňazí, mal na seba napísať firmu a potom ho mali vyplácať. Povedal mu to XXXXX a potom aj XXXXX, XXXXX a XXXXX. XXXXX mu povedal, že firmu bude mať len do volieb, potom sa to dá naspäť na predchádzajúcich majiteľov. Tento rozhovor počuli všetci ostatní vyššie menovaní. Povedali mu, že v podstate nebude nič robiť a mesačne bude mať 30.000,- Sk. Potom mu hneď po stretnutí, na ktorom boli títo štyria dali peniaze, aby si išiel vybaviť register trestov. Vybavil to a po nejakom čase sa opäť stretli, okrem tých štyroch tam bola aj XXXXX, ktorá mu bola predstavená ako sekretárka, s ňou tam bolo ešte mladé dievča a XXXXX, ktorý predtým na neho prepísal firmu XXXXX. XXXXX bola druhá firma, ktorá bola na neho prepísaná. Firmu dali na neho, lebo mu bolo povedané, že osoby nemajú čistý register trestov a potrebujú niekoho, kto ho má čistý. Išiel spolu s mladým dievčaťom a s XXXXX oproti XXXXX k notárke XXXXX. XXXXX išla prvá aj s dievčinou a on čakal vonku, potom otvorila dvere a na stole už boli papiere k podpisu a on s tým dievčaťom to podpisovali. Tak na neho prešla XXXXX a stal sa aj jej konateľom. Za spoločnosť nikomu žiadne peniaze nedával, žiadne ani nemal. Potom išli niekam do Prievozu a stretli sa s pánom menom XXXXX, ku ktorému pristúpila XXXXX. Bolo mu povedané, že XXXXX sa o všetko stará - o beh firiem. XXXXX, XXXXX a XXXXX ho volali „šéf“. Tam mu XXXXX povedala, že za tie podpisy má dostať peniaze. Asi po týždni ho kontaktoval XXXXX s XXXXX a stretli sa s XXXXX. Išiel s ňou do XXXXX založiť účet, XXXXX mala nejaké papiere. Pri okienku povedali, že chcú založiť podnikateľský účet a Karin predložila papiere, aké nevie, on len predložil občiansky preukaz. Účet založili, on podpísal vzor. S účtom bol oprávnený disponovať on, k účtu bol zriadený internet banking, kódy a heslo si od neho následne vypýtala XXXXX, že to potrebuje a on jej to dal, zobrala tiež všetky doklady. XXXXX mu povedala, že na účet majú prísť nejaké peniaze, z čoho nepovedala. Potom chodievali s XXXXX a XXXXX kontrolovať účet. Boli tam asi tri - štyrikrát a vždy mu povedali, že na účte je len vklad. Potom išiel s XXXXX, XXXXX a XXXXX pozrieť priestory firmy. XXXXX s XXXXX boli v podstate šoféri. Keď mu oni zavolali, tak išiel a potom sa stretli s XXXXX. Na XXXXX mali byť priestory firmy. Prišli tam a išli za nejakým pánom, ktorý tam prenajímal byt, ktorý im poukazoval. Potom u toho pána podpísal zmluvu na prenájom toho bytu. XXXXX bola pri podpise zmluvy a povedala mu, že za prenájom zaplatila a že to bude platiť ona. XXXXX s XXXXX tam neboli pri podpise, čakali vonku. Asi mesiac býval v tom byte. XXXXX s XXXXX mu nosili jesť, doniesli mu aj nafukovačku, oni mali kľúče od bytu, povedali mu, že tam bude, nepovedali za akým účelom. Nemal vtedy kde bývať, tak býval tam. Oni ho tam zamykali, keď tam chodili niekedy sa išiel prejsť a potom sa vrátil. Potom prišiel ten pán, čo byt prenajal, otvoril dvere a on odtiaľ odišiel. V tom období bol v aj v justičáku s XXXXX, XXXXX a XXXXX pre výpis z obchodného registra, ktorý odovzdal XXXXX. Potom býval v XXXXX kam za ním došli XXXXX s XXXXX, asi sa pohádali s XXXXX, lebo tú firmu chceli predať do XXXXX, lebo z tej firmy XXXXX neboli peniaze. Čakalo sa na nejaké peniaze, všetci okolo vedeli viac ako on. Keď tie peniaze neprišli tak chceli bez XXXXX tú firmu predať. XXXXX, XXXXX a XXXXX mu tvrdili, že firmu môžu predať XXXXX len ak budú mať výpis, že firma je platcom DPH. Boli na daňových úradoch v XXXXX a v XXXXX. V XXXXX mu riaditeľ daňového úradu povedal, že firmu pozná a pozná aj XXXXX, že je to podvodníčka a že prečo dal napísať firmu na seba, tá je zadĺžená a nie je platcom DPH. Povedal to XXXXX, XXXXX a XXXXX. Odvtedy je firma stále na neho a nedalo sa toho zbaviť, účet nevie, či existuje. Nevie, kde sa nachádza účtovníctvo spoločnosti, ale malo by byť u XXXXX, lebo ona dávala dokopy všetky papiere, on žiadne papiere nedostal. Nepodpisoval nijaké daňové priznanie, nijaké zmluvy a faktúry, v banke podpisoval len ten účet a podpisoval u notárky, a či podpisoval ďalšie doklady si nepamätá. Následne po predložení daňového priznania spoločnosti XXXXX, s.r.o. za zdaňovacie obdobie 09/2002 a listu zdôvodňujúceho vznik nadmerného odpočtu DPH zo strany vyšetrovateľa uviedol, že si spomenul, že ale nie je si istý, že zelené tlačivo mu mohli dať podpísať, bolo to už dávno. To druhé tlačivo nepodpisoval. Ak sú originál spolu, tak to mohol podpísať, ale nie je si istý. Na zelenom tlačive kolónky nevypisoval, pečiatku nemal. Následne vypovedal, že to daňové priznanie podpísať mohol, ale myslel si, že jednoducho treba podať daňové priznanie. Podpisoval sa na prázdne tlačivo, ktoré mu dali na podpis v aute XXXXX s XXXXX. Absolútne nevedel, že sa žiada vrátenie dane, v tom čase ani nevedel, že daňový úrad existuje. Za firmu nikdy žiadny obchod neurobil. K vyjadreniu predchádzajúcej konateľky a spoločníčky spoločnosti XXXXX, že osoba na ktorú prepisovala firmu jej dala po podpisoch u notára sumu 200.000,- Sk obvinený uviedol, že je to lož. 200.000,- Sk nemal. Druhý papier - zdôvodnenie nepísal a či ho podpísal nevie. Biele tlačivo nepodpísal. Nevie za koľko bola spoločnosť XXXXX kúpená, ani s akými firmami obchodovala. Firmu nechal na seba napísať, lebo myslel, že bude podnikať. Do XXXXX chodil zisťovať peniaze na účte, lebo si myslel, že firma má nejakých zamestnancov, že produkujú peniaze. Po prepísaní firmy nijak nepodnikal. Bolo mu divné aký má firma dlh voči daňovému úradu, nevyzná sa presne ako to chodí ohľadne firiem. Čo sa týka účtov spoločnosti, vie len o účte vo XXXXX. Nevie o tom, či firma vykonávala nejakú obchodnú činnosť počas toho čo bol konateľom. Vyhlásenie, že vložil do XXXXX sumu XXXXX bolo pripravené na podpis u notára a potom išli preč. Videl, že tam niečo je písané, dopodrobna to neštudoval, XXXXX nevložil. Nikto mu nepovedal, aby poslal doklady na daňový úrad.   
     
	Pri výsluchu 29.02.2008 uviedol, že viac ako 5 rokov dozadu fajčil marihuanu, môže byť, že približne 4 krát za týždeň. V období, keď poznal XXXXX marihuanu fajčil, prestal s tým asi v roku 2003, 2004. Alkohol si dával iba v prípade nejakej zábavy, ale nie v nadmernom množstve. Na psychiatrii nikdy liečený nebol. 

	K potvrdeniu z 12.11.2002 z Obvodného oddelenia PZ Bratislava IV predloženému vyšetrovateľom pri výsluchu, že mu mali byť ukradnuté doklady spoločnosti uviedol, že potvrdenie vidí prvýkrát. O žiadnej krádeži nevie, žiadnu XXXXX nikdy nevlastnil a ani ho nemal požičané a nevie komu patrí. Nevie, čo je to za podpis, na uvedenom oddelení polície nikdy nebol a ani nevie, kde sa nachádza. Nikdy žiadnu účtovnú evidenciu spoločnosti nemal a preto mu ju ani nikto nemohol ukradnúť. 

	XXXXX vo svojich výpovediach vykonaných v spoločnom konaní uviedol k obvinenému XXXXX, že sa s ním raz stretol, dohodil mu ho nejaký kamarát, keďže pán XXXXX potreboval poradenstvo v daňových a ekonomických záležitostiach, myslí, že išlo o podanie daňového priznania. XXXXX zoznámil s XXXXX, ktorá sa s ním dohadovala osobne, on pri tých stretnutiach nebol. Tá mu (XXXXX) potom na jeho dopyt povedala, že mala na základe podkladov, ktoré jej dodal XXXXX vyplniť nejaké papiere, niečo vypočítať. On jej mal dať podklady a ona mala vyplniť nejaké tlačivo. XXXXX sa s XXXXX dohodli na odmene asi XXXXX, išlo o jednorazovú záležitosť. O spoločnosti XXXXX. počul v súvislosti s XXXXX. Poprel tvrdenie, že sa staral o chod firiem v súvislosti s činnosťou spoločnosti XXXXX a na prevode obchodného podielu na XXXXX sa nepodieľal. XXXXX (XXXXX) a XXXXX (XXXXX) nepozná, pozná iba XXXXX, je možné, že tento ho zoznámil s XXXXX. Poprel, že by on bol osobou, ktorú označil XXXXX ako XXXXX“, a ktorá organizovala činnosť XXXXX v súvislosti s dopravou XXXXX na určité  miesta za účelom prevodu spoločnosti na XXXXX. Osobu menom XXXXX, resp. XXXXX nepozná.

	Po vylúčení veci obvineného XXXXX na samostatné konanie XXXXX uviedol, osobu meno XXXXX nepozná, nepozná ani spoločnosť XXXXX.
 
XXXXX zastupujúca Daňový úrad Bratislava I sa vo svojich výpovediach vyjadrila len ku skutočnostiam týkajúcich sa daňového konania ohľadom spoločnosti XXXXX ako daňového subjektu. 16.01.2003 sa mala vykonať kontrola nadmerného dopočtu DPH za 3. štvrťrok 2002 v sume 673.740, - Sk, keďže 05.11.2002 XXXXX podal daňové priznanie s vykázaným nadmerným odpočtom. Pri kontrole zistili, že nemajú označené sídlo, ani poštovú schránku a nikto o spoločnosti nič nevie ani o konateľovi. Na základe uvedeného bolo zaslané daňovému subjektu oznámenie o neumožnení kontroly a odpočet z uvedeného dôvodu správca dane nevyplatil. Na podklade žiadostí polície a XXXXX týkajúcej sa aj faktúry vystavenej spoločnosťou XXXXX číslo XXXXX zo 04.11.2002 na sumu XXXXX s predmetom fakturácie - elektroinštalačný materiál, začal Daňový úrad Bratislava I hĺbkovú kontrolu DPH zameranú na celý rok 2002. Ďalším dôvodom kontroly bola teda aj skutočnosť, že daňový subjekt podal za zdaňovacie obdobie november 2002 negatívne daňové priznanie a pritom vystavil vyššie uvedený daňový doklad (faktúru), z ktorého neuplatnil daň na výstupe. Za zdaňovacie obdobie 3. štvrťrok 2002 daňový subjekt nepredložil žiadne doklady ku kontrole a nevydokladoval oprávnenosť nadmerného odpočtu DPH.    

XXXXX ako zástupca Daňového riaditeľstva SR sa vyjadril len k nároku na náhradu škody, ktorú z dôvodu nevyplatenia odpočtu neuplatnil.    

XXXXX, rodená XXXXX vo výpovediach uviedla ku spoločnosti XXXXX, že s ňou nepodnikala a nerobila žiadne aktivity. V čase, keď bola jej konateľkou, spoločnosť nevyvíjala činnosť. Chcela podnikať, ale potom už nemala peniaze a ochorel jej otec. Pôvodne chcela podnikanie rozšíriť. Volali jej aj z daňového úradu, že nepodala daňové priznanie, ktoré však nepodala, lebo mala nulové. Následne v neskoršej výpovedi uviedla, že si nepamätá, že by ju niekto kontaktoval z daňového úradu. Uviedla, že si už nepamätá presne od koho spoločnosť kúpila a kedy, asi v máji 2002. Následne uviedla, že s predchádzajúcimi konateľmi a spoločníkmi sa zoznámila chvíľku predtým, ako bola spoločnosť na ňu prepísaná. Predtým ich nepoznala. Jednalo sa o XXXXX a druhý bol XXXXX, ktorý má ťažké priezvisko. Zmluvu robila firma XXXXX. Do Sociálnej poisťovne firmu neprihlasovala. Myslí, že keď firmu kupovala, nemala dlhy. Raz jej prišiel papier na nejakú exekúciu na firemný účet do XXXXX, niekedy pred Vianocami 2003. Nevie aká čiastka. Nevie, či spoločnosť bola platcom DPH. Firmu predala XXXXX, s ktorým sa zoznámila cez telefón, predtým sa nejako osobne nestretli. Jedného dňa ju telefonicky kontaktovala s mužským hlasom, ktorá sa predstavila ako XXXXX so záujmom kúpiť obchodné podiely spoločnosti. Nevie odkiaľ to vedel. V tejto súvislosti odmietla uviesť pri výsluchu meno osoby, ktorá v tom mala byť zainteresovaná. S XXXXX sa stretla až na notárskom úrade na Miletičovej. Dostal aj všetko účtovníctvo firmy, teda to čo dostala aj ona pri kúpe firmy. U notára s nimi nikto nebol. Následne uviedla, že pri tom bola aj jedna žena, ktorá sa rozprávala s notárkou. U notárky bolo všetko pripravené. Spoločnosť mu predala v októbri 2002. XXXXX jej dal XXXXX vonku po podpise dokladov. Následne v ďalšej výpovedi opravila, že žiadne peniaze za prevod nedostala a nevie prečo to tvrdila, poukázala na svoje zdravotné a rodinné problémy v tom čase. Poprela, že by poznala osoby menom XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX (XXXXX), XXXXX (XXXXX) a XXXXX a uviedla, že ich mená ani nepočula. 

	XXXXX uviedol, že s XXXXX sa zoznámil cez svojho kamaráta XXXXX. XXXXX asi dvakrát prespal u susedy jeho frajerky. Asi tak jeden a pol mesiaca chodili spolu von, potom sa s ním už nestretával. Vie len, že mal nejaký problém za počítač, ktorý mal zobrať rodičom. Nevie o nijakej firme, ktorú by mal XXXXX vlastniť ani tomu neverí. XXXXX zoznamoval jedine so svoju frajerkou, so žiadnymi inými osobami. Osoby pod menami XXXXX, XXXXX, XXXXX XXXXX, XXXXX a XXXXX nepozná. So žiadnymi ľuďmi sa spolu s XXXXX pred budovou bývalého kúpaliska XXXXX nestretol. Najčastejšie sa spolu s  XXXXX stretávali s XXXXX. XXXXX mu nikdy o žiadnej firme nepovedal.

	XXXXX uviedol, že má prezývku XXXXX a s XXXXX sa pozná cez kamaráta XXXXX - XXXXX. XXXXX mu ponúkol, že má niekoho voziť, či nepôjde s ním, že mu dá nejaké peniaze. Voziť mali XXXXX, tak sa s ním spoznal. O XXXXX mu XXXXX povedal, že je to nejaký fetoš. Prvýkrát pre neho boli na Nivách, potom ho brali na Miletičovu, tam vystúpil XXXXX s XXXXX z auta a stretli sa tam s nejakým pánom. Potom XXXXX v aute s XXXXX čakali asi trištvrte hodinu. Nevie, kto povedal, aby pre XXXXX išli a odviezli ho na Miletičovu. Potom Pyšného odviezli na Nivy. Za nejaký čas ho zase brali z Nív, bolo to niekedy asi v roku 2002, a viezli ho na XXXXX. Tam XXXXX s XXXXX vystúpili, za polhodinu sa vrátil iba XXXXX a išli domov. Nevie, kde XXXXX ostal. V byte na Krížnej nikdy nebol. Nie je pravda, že do bytu XXXXX doviezol s XXXXX a potom prišla XXXXX. Potom brali XXXXX ešte z Petržalky do mesta alebo naopak. Žiadne sľúbené peniaze za to od Vaša nedostal, ani XXXXX vraj nedostal. O firme XXXXX nič bližšie nevie. XXXXX ani XXXXX nepozná, mená mu nič nehovoria, má vo svojom okolí veľa ľudí, ktorých pozná iba podľa prezývok. Nepamätá si, či bol XXXXX odviesť do XXXXX, kde sa mal XXXXX stretnúť s osobou ženského pohlavia. XXXXX viezol asi dva - tri krát. Keď nedostal peniaze, povedal XXXXX nech si ho vozí sám a potom vie, že s XXXXX už ďalej chodil vybavovať len XXXXX. Vozidlo, ktorým ho vozili patrilo buď XXXXX alebo XXXXX, ktorá bola XXXXX priateľka. Bol to XXXXX s bratislavskou značkou s troma XXXXX bordovej farby. Nepozná XXXXX. Nikdy nedal XXXXX podpísať akýkoľvek dokument. 

	XXXXX uviedol, že sa stretol s XXXXX na pumpe a ten sa ho spýtal, či má nejakého fetoša, ktorý si chce zarobiť peniaze. Nepoznal takého, tak oslovil XXXXX a ten povedal, že niekoho má. Tak sa stretli na pumpe s XXXXX a XXXXX, mladý sa s nimi rozprával. XXXXX si ho (XXXXX) zavolal, či bude voziť XXXXX, že za to dostane peniaze, tak súhlasil. Mal dostať XXXXX, dva mesiace ho vozil, ale nič nedostal. O činnosti XXXXX v spoločnosti XXXXX nič nevie. XXXXX mu bol predstavený ako nejaký podnikateľ, vyvážal sa na drahých autách. XXXXX mu ho predstavil ako bohatého, že pri ňom zarobia. XXXXX mu predstavil nejakú pani, potom komunikoval s ňou a ona mu volávala, kam má XXXXX priviesť a kedy a on ho priviezol kam bolo povedané. Priezvisko XXXXX ani XXXXX nevedel, oboch opísal, aj odkiaľ ich poznal. XXXXX sa volal asi XXXXX. Taktiež opísal aj ženu, ktorú spomínal. XXXXX vozil v Malackách, viackrát v Bratislave pri justičáku, na parkovisku pri kúpeľoch Centrál, v Ružinove pri pobočke XXXXX. Tam sa mal XXXXX stretnúť s tou ženou - účtovníčkou a ísť do banky. Vozil XXXXX aj na Krížnu, kde ten istý čas býval. XXXXX zohnal byt a dal mu (XXXXX) kľúče. Následne uviedol, že to bol XXXXX, kto mu dal kľúče. XXXXX tam dal nafukovačku a rádio a nosil mu tam jesť. V byte bol niekoľkokrát, ak s ním bol XXXXX, ten ho vždy čakal v aute. XXXXX tam býval asi mesiac, inak by bol bezdomovec. XXXXX tam mal voľný pohyb, mal telefón, ale kľúče mu nemohol dať, lebo XXXXX povedal, že mu ich nemá dávať. Vždy, keď chcel ísť XXXXX von, tak mu zavolal. Možno boli aj v Trnave. Myslí, že pokyny vydával XXXXX, lebo tak vystupoval, XXXXX bol len taký XXXXX poskok. Na stretnutí na pumpe bola aj tá účtovníčka. So žiadnymi dokumentmi sa on nestretol, papiere mala vždy pri sebe tá žena. XXXXX nepozná.

	XXXXX uviedol, že XXXXX spoznal cez jedného pána, tí dvaja boli kamaráti. Stretli sa v hoteli Junior s XXXXX asi hodinu predtým ako mu zohnal XXXXX. Vašo mu povedal, že potrebuje človeka pre kamaráta XXXXX, ktorého videl, keď prišli pre XXXXX a on ich dal dokopy. XXXXX doviedol do hotela Junior ten mladý chalan, cez ktorého ho zohnal. Spomína si, že potom mu ešte XXXXX volal, že nevedia zohnať XXXXX, tak ho s ním spojil. Toho človeka do firmy - XXXXX im teda sprostredkoval on. Videli sa potom v Trnave, myslí, že XXXXX, XXXXX  a XXXXX išli na krajsky alebo okresný súd. Nevie načo chcel XXXXX toho človeka, chcel jednoduchého človeka a on sa do toho nemal starať. Nechcel za to ani odmenu, ktorú mu chceli dať. Nie je pravda, že mal XXXXX ponúknuť možnosť zobrať firmu XXXXX na seba. V byte na Krížnej v Bratislave s XXXXX a XXXXX nebol. XXXXX nepozná. XXXXX pozná, je to XXXXX známy, vždy bol s XXXXX ako prívesok, nevie, či tento bol aj na stretnutí v hoteli Junior. Na stretnutí na parkovisku pri notárke s XXXXX, XXXXX a XXXXX nebol. XXXXX zo Stupavy  alebo zo Záhorskej Bystrice nepozná. Nepozná ani XXXXX, resp. XXXXX. V dobe, keď zháňal XXXXX mu bolo známe, že je feťák a to z jeho prejavov. Podľa jeho pozorovaní XXXXX určite fetoval. 

	XXXXX sa vyjadril k prenájmu bytu na Krížnej ulici v Bratislave. Asi v novembri 2002 prišiel za ním na Krížnu 4 jeden pán s požiadavkou prenajať si byt na tej ulici. Niekto mu musel dať tip. Uviedol mu, že byt chce využívať ako kancelárske priestory pre firmu. On proti tomu nič nemal. Potom prišiel ten pán znova s nejakou pani a vtedy sa dohodli na podmienkach prenájmu, pričom viacmenej jednala s ním tá pani. Vypýtal si údaje osoby, na ktorú bude byt prenajatý, aby vedel pripraviť zmluvu a dohodli termín, kedy príde aj konateľ podpísať zmluvu a zaplatiť zálohu. V tom termíne prišla opäť tá pani s pánom XXXXX, ktorý podpísal zmluvu a pani mu dala polovicu zálohy a druhú polovicu mali zaplatiť po nasťahovaní. Pani aj muža opísal. Keď následne kontroloval byt, žiadna firma sa tam nenasťahovala, nebolo tam žiadne kancelárske zariadenie. Zistil, že tam niekto len prespáva. Asi po mesiaci našiel pána XXXXX a upozornil ho, že nie je zaplatené nájomné, na čo on reagoval, že to doplatia. Nikto sa neozval a nikto nič nezaplatil a tak išiel znova do bytu a vnútri našiel pána XXXXX, ktorý bol veľmi prekvapený. Prísnejším tónom ho vyzval na zaplatenie nájomného a odišiel. Odvtedy v byte nikoho nevidel. Kľúče od bytu nikto neodovzdal a on zámky vymenil. S menom XXXXX v súvislosti s prenájmom bytu neprišiel do kontaktu. 

	XXXXX nič podstatné k veci neuviedol. 

XXXXX uviedol, že nepozná spoločnosť XXXXX XXXXX pozná, ten od neho odkúpil spoločnosť, ktorej názov si už nepamätal. S XXXXX sa stretol dva alebo trikrát. Predaj spoločnosti sprostredkoval XXXXX, ktorý zabezpečil XXXXX. Ku XXXXX uviedol, že okolo XXXXX chodila nejaká XXXXX, ak je to ona, tak ju pozná ako ekonómku alebo sekretárku XXXXX pozná, nevie v akom vzťahu bol tento so spoločnosťou XXXXXXXXXX, ani, či bol priateľ XXXXX. Poprel vyjadrenie XXXXX o tom, že sa pýtal XXXXX, či nemá nejakého fetoša, ktorý si chce zarobiť peniaze. 

XXXXX vo svojej výpovedi ku skutku uviedla, že vôbec nevie, čo je to za firmu a osobu menom XXXXX nepozná. Nikdy žiadne doklady za túto spoločnosť nevystavovala. Vzhľadom na odstup času si nepamätá, nevie sa k tomu vyjadriť. 

	V rámci vykonanej rekognície z fotoalbumov XXXXX 18.05.2006 ako opoznávajúca osoba spomedzi fotografií opoznal XXXXX ako osobu, ktorá mu bola predstavená ako sekretárka XXXXX, ktorá s ním vybavovala záležitosti v súvislosti so spoločnosťou XXXXX. 

	XXXXX ako opoznávajúca osoba v rámci vykonanej fotorekognície na základe tých istých fotoalbumov 18.06.2007 neopoznal XXXXX ako osobu, s ktorou jednal v súvislosti s prenájmom bytu. 

	XXXXX pri rekognícii z fotoalbumov 18.05.2006 opoznal XXXXX ako osobou, ktorú poznal pod menom XXXXX, o ktorom mu bolo povedané v súvislosti so spoločnosťou XXXXX, že sa stará o chod všetko, o chod firiem. 

	XXXXX 18.03.2008 na tých istých fotoalbumoch ku XXXXX nevedel s určitosťou označiť XXXXX, len ju označil ako typovo podobnú. Na fotoalbumoch zostavených skôr k XXXXX, tohto opoznal ako osobu, ktorú vo svojej výpovedi označil ako XXXXX.   

	XXXXX v rámci fotorekognície vykonanej 26.04.2007 z fotoalbumov opoznal XXXXX ako osobu, ktorú opísal vo výpovedi, z ktorej sa mal zrealizovať prepis spoločnosti XXXXX na neho.  

	Zo znaleckého posudku XXXXX, znalca z odboru písmoznalectvo, odvetvie ručné písmo (identifikácia pisateľa) číslo XXXXX vyplýva záver, že sporné dokumenty (daňové priznanie k dani z pridanej hodnoty spoločnosti XXXXX z 25.10.2002, odôvodnenie vzniku nadmerného odpočtu DPH z 25.10.2002 a daňové priznania k dani z pridanej hodnoty spoločnosti z 25.11.2002, 27.12.2002 a 23.01.2002) boli podpísané rovnakou osobou ako porovnávací materiál (podpisy XXXXX). Zo znaleckého posudku toho istého znalca číslo XXXXX vyplýva záver, že sporné materiály (daňové priznania k dani z pridanej hodnoty spoločnosti z 25.10.2002, 25.11.2002, 27.12.2002 a 23.01.2003) sú okrem podpisov vypísané rovnakou osobou ako porovnávací materiál (dokumenty vypĺňané XXXXX).

	Zo zápisnice o vydaní veci z 23.09.2005 vyplýva, že XXXXX 23.09.2005 vydala ako vec dôležitú pre trestné konanie daňové priznania k dani z pridanej hodnoty spoločnosti XXXXX za obdobia 9-12/2002 a písomnosť týkajúcu sa zdôvodnenia vzniku nadmerného odpočtu DPH z 25.10.2002. 

	V spise sa z relevantných listín nachádza predmetné daňové priznania k dani z pridanej hodnoty spoločnosti z 25.10.2002 doručené daňovému úradu 05.11.2002, z ktorého je zrejmé, že spoločnosť na Daňovom úrade Bratislava I uplatnila nadmerný odpočet vo výške 673.740,- Sk. Toho istého dňa bolo Daňovému úradu Bratislava I doručené aj odôvodnenie vzniku nadmerného odpočtu. Obe písomnosti boli podpísané XXXXX ako konateľom spoločnosti. Súčasťou spisu sú tiež následné daňové priznania spoločnosti k DPH za mesiace 10-12/2002. 

	Do spisu bola zabezpečená notárska zápisnica spísaná 09.10.2002 notárkou XXXXX obsahujúca rozhodnutie jediného spoločníka obchodnej spoločnosti XXXXX, ktorým XXXXX ako jediný spoločník s pôsobnosťou valného zhromaždenia previedla celý obchodný podiel na XXXXX. Taktiež bola zabezpečená notárska zápisnica spísaná v ten istý deň na tom istom notárskom úrade, v ktorej je spísané rozhodnutie jediného spoločníka menovanej spoločnosti XXXXX, ktorým odvolal z funkcie konateľa XXXXX a menoval za konateľa XXXXX, zmenil sídlo spoločnosti na Krížnu 4 v Bratislave a vykonal ďalšie zmeny v spoločnosti a úkony s tým súvisiace poňaté do notárskej zápisnice. Na uvedenom notárskom úrade bola v ten istý deň osvedčená pravosť popisov XXXXX a XXXXX na zmluve o prevode obchodného podielu a tiež pravosť podpisu XXXXX na podpisovom vzore. 

	Z obchodného registra Okresného súdu Bratislava I boli taktiež zabezpečené ďalšie podklady, ktoré boli obchodnému registru zaslané v súvislosti s prevodom obchodného podielu a zmenách v spoločnosti. 

	Zo správy Daňového úradu Bratislava I zo 17.05.2005 číslo XXXXX vyplýva, že daňový úrad neeviduje od spoločnosti XXXXX daňové priznania k dani z príjmov právnických osôb za roky 2002-2004. V roku 2002 boli podané daňové priznania k DPH za 1. štvrťrok, október - december 2002, daňové priznania za roky 2003-2004 neboli podané.   

	Z listín od Daňového úradu Bratislava I vyplýva, že daňovému úradu nebolo umožnené vykonať kontrolu oprávnenosti uplatnenia nadmerného odpočtu vo výške 673.740,- Sk. Miestnou obhliadkou kontrolóri daňového úradu v rámci výkonu kontroly zistili, že sídlo spoločnosti nie je označené, nemá poštovú schránku a vo vnútorných priestoroch budovy sa daňový subjekt nenašiel. Zásielky daňového úradu adresované na adresu bydliska konateľa spoločnosti XXXXX a na adresu sídla sa vrátili daňovému úradu ako nedoručené.

	Z podkladov od XXXXX vyplýva, že 08.11.2002 bol na pobočke tejto banky v Bratislave - Ružinove založený bežný účet číslo XXXXX, ktorého majiteľom bola spoločnosť XXXXX. Zmluvu o bežnom účte za spoločnosť podpísal XXXXX ako konateľ. Taktiež podpísal 11.11.2002 zmluvu o zriadení a poskytovaní vybraných bankových služieb prostredníctvom elektronických distribučných ciest. 

	Z potvrdenia označeného, že bolo vydané Obvodným oddelením PZ SR Bratislava IV - Karlova Ves dňa 12.11.2002 vyplýva, že XXXXX mal urobiť ústne oznámenie o tom, že mu boli v bratislave na Majerníkovej zo zaparkovaného vozidla XXXXX, XXXXX ukradnuté veci vrátane dokladov firmy XXXXX s.r.o. a to VOR, DIČ, DRČ, rôzne faktúry, peňažný denník, výdavkové a príjmové doklady, dodacie listy a všetky daňové doklady. 

	Z evidenčnej karty vozidla vyplýva, že vlastníkom uvedeného motorového vozidla bol XXXXX.  
	
	Vyhodnotením zabezpečených dôkazov tak možno konštatovať, že vykonané dokazovanie síce nasvedčuje tomu, že sa stal skutok uvedený vo výroku tohto uznesenia, ktorý je predmetom tohto trestného stíhania spočívajúci v zásade v tom, že konateľ spoločnosti XXXXX podal daňové priznanie k DPH za september 2002 Daňovému úradu Bratislava I za spoločnosť XXXXX, v ktorom uplatnil nadmerný odpočet DPH vo výške 673.740,- Sk, pričom takýto nárok v skutočnosti nevznikol, avšak tento skutok vo vzťahu k obvinenému XXXXX nenapĺňa všetky znaky skutkovej podstaty trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona číslo 140/1961 Zb. v znení účinnom do 31.12.2005 pre absenciu subjektívnej stránky u obvineného XXXXX. Vykonaným dokazovaním bolo nepochybne preukázané, že to bol obvinený XXXXX, ktorý podpísal daňové priznanie ako aj zdôvodnenie vzniku nadmerného odpočtu. O tom svedčí výpoveď samotného obvineného, ktorá je potvrdená aj záverom znaleckého posudku, ktorý identifikuje zhodu jeho podpisov na predmetných písomnostiach s inými písomnosťami podpísanými obvineným. Taktiež nemožno mať pochýb o tom, že XXXXX bol konateľom a jediným spoločníkom spoločnosti XXXXX v predmetnom období. Súčasne však bolo vykonaným dokazovaním preukázané, že vedenie spoločnosti XXXXX a jeho činnosť v nej bola len formálna, o čom svedčí aj spôsob akým sa obvinený stal spoločníkom a konateľom spoločnosti. Z výpovedí zúčastnených osôb možno ustáliť, že obvinený bol vytypovaný ako vhodná osoba na to, aby formálne figuroval v spoločnosti. Pri jeho osobe bola využitá jeho momentálna životná situácia, keď bol bez príjmu a bez stáleho bydliska a bol nalákaný na vidinu nejakého príjmu. Účasť obvineného v spoločnosti XXXXX javí od svojho začiatku všetky znaky typické pre daňové podvody organizované prostredníctvom formálne nastrčených osôb, tzv. bielych koní. Taký charakter mal aj samotný prepis spoločnosti na obvineného a jeho ustanovenie za konateľa, keď bol obvinený dovezený na parkovisko pri bývalých kúpeľoch Centrál a odtiaľ za prítomnosti ďalších osôb išiel na notársky úrad na Miletičovej ulici v Bratislave podpísať už pripravené dokumenty. Obdobné postavenie ako obvinený mala zrejme aj XXXXX (XXXXX), ktorá prevod spoločnosti na obvineného ako dovtedajšia jediná spoločníčka vykonala. Absolútne nedôveryhodné a zrejme vykonané pod vplyvom iných osôb bolo tvrdenie XXXXX, že za prevod dostala od obvineného peniaze, čo aj následne sama poprela. Aj ďalší priebeh udalostí ohľadom pôsobenia obvineného preukazuje, že jeho pôsobenie v spoločnosti bolo len formálne. Obvinený bol „ubytovaný“ v byte na Krížnej ulici v Bratislave, ktorý bol prenajatý a mal súčasne slúžiť ako nové sídlo spoločnosti. Obvinený nemal od bytu kľúče, čo potvrdil aj svedok XXXXX, pričom do tohto bytu pre neho chodil podľa pokynov XXXXX“ a „účtovníčky“. Obvineného na základe pokynov týchto osôb vozili svedkovia XXXXX a XXXXX. Takto bol obvinený odvezený aj do pobočky XXXXX, kde na základe pokynov XXXXX a ňou predložených podkladov založil účet spoločnosti, pričom dokumentáciu k tomuto účtu vrátane prístupových hesiel k elektronickým službám si so sebou zobrala XXXXX. 

	Bolo preukázané, že obvinený nikdy žiadnou dokumentáciou spoločnosti nedisponoval ani žiadnu nevypracovával a nemal ani reálnu predstavu o chode spoločnosti. Na základe pokynov podpisoval predložené dokumenty a zúčastňoval sa úkonov ohľadom spoločnosti. Príprava dokumentov a potrebných úkonov vykonávaných v zjavnom úmysle neoprávnene uplatniť nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty bola plne v kompetencii iných osôb, ktoré túto činnosť organizovali. Samotné daňové priznanie bolo vyplnené XXXXX, o čom svedčí znalecké skúmanie písma na daňovom priznaní. Práve XXXXX bola osobou, ktorú opísal obvinený ako aj ďalší svedkovia ako „účtovníčku“ a osobou, ktorá zariaďovala podklady na neoprávnené uplatnenie vrátenia dane a podľa pokynov ktorej iné osoby zabezpečovali účasť obvineného na potrebných úkonoch. Ďalšou osobou, ktorá bola zjavne účastná na organizácii celého podvodného konania bol „XXXXX“, ktorý bol opoznaný ako XXXXX. Obaja boli opoznaní obvineným a XXXXX bol opoznaný aj XXXXX XXXXX bola XXXXX opoznaná len typovo. XXXXX ako osoba angažujúca sa v prenajatí bytu na Krížnej opoznaná nebola, čo však možno považovať za prirodzený jav ľudskej mysle vzhľadom na skutočnosť, že svedok sa s uvedenou ženou stretol len dvakrát a rekognícia bola vykonaná s odstupom piatich rokov od udalosti. 

	Vykonané dokazovanie taktiež preukázalo, že uplatnený nadmerný odpočet DPH bol neoprávnený, spoločnosť XXXXX žiadnu skutočnú činnosť, ktorej predmetom by boli akékoľvek zdaniteľné plnenia, nevykonávala a spoločnosť nemala skutočné sídlo, ani kancelárske priestory a ani pred prevodom obchodného podielu na obvineného a jeho ustanovením za konateľa podľa vyjadrenia bývalej jedinej spoločníčky a konateľky nevykonávala činnosť. Jednalo sa teda o mŕtvu spoločnosť, ktorej jediným dôvodom existencie bolo zjavne podvodné konanie v súvislosti s uplatňovaním nadmerných odpočtov dane z pridanej hodnoty, prípadne aj v prepojení s inými spoločnosťami. Na zastretie kontroly a preverenia skutočnej obchodnej činnosti spoločnosti bolo tiež zabezpečené potvrdenie z policajného oddelenia, podľa ktorého mal obvinený XXXXX nahlásiť krádež vecí vrátane dokumentácie spoločnosti. Obvinený však poprel svoju vedomosť o takom potvrdení, pričom uviedol, že nikdy na uvedenom oddelení polície nebol a žiadnu krádež nehlásil. Dokumentáciu mu ani nemohli ukradnúť, pretože nikdy ani žiadnu nemal a uvedené vozidlo nevlastnil ani nemal prenajaté a nepozná ho.     

	Na základe vyššie uvedeného možno mať teda za preukázané, že hoci bolo uvedené daňové priznanie aj zdôvodnenie vzniku nadmerného odpočtu dane z priadnej hodnoty podpísané obvineným XXXXX, tento nemal bližšiu vedomosť o dôsledkoch svojho konania a ani vzhľadom na svoje osobné pomery o nich nemohol vedieť. V uvedenej činnosti vystupoval len ako tzv. biely kôň, prostredníctvom ktorého chceli iné osoby, ktoré celú vec zorganizovali, podvodným spôsobom vylákať od daňového úradu vrátenie dane z pridanej hodnoty za účelom vlastného obohatenia. Obvinený celé svoje pôsobenie vierohodne opísal, pričom pravdivosť jeho tvrdení bola v podstatných skutočnostiach potvrdená aj ďalšími dôkazmi. Vždy postupoval podľa pokynov iných osôb a podpisoval vždy dopredu pripravené a predložené dokumenty. Daňové priznanie podpísal v domnienke, že daňové priznanie je potrebné podať. Jednotlivé kolónky vyplnila XXXXX. V konaní obvineného spočívajúcom v podpísaní vyššie uvedených písomností teda absentuje subjektívna stránka vyžadovaná pri stíhanom trestnom čine a to úmyselné konanie s vedomosťou o následkoch svojho konania aspoň vo forme uzrozumenia sa s týmto následkom. Keďže na vyvodenie trestnoprávnej zodpovednosti osoby Trestný zákon vyžaduje súčasné naplnenie všetkých znakov týmto zákonom vyžadované, pre absenciu subjektívnej stránky u obvineného XXXXX sa vo vzťahu k nemu nejedná o trestný čin. 

	Podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.	

	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia a trestné stíhanie obvineného XXXXX vedené za trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona číslo 140/1961 Zb. v znení účinnom do 31.12.2005 som zastavil. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Zdenko Čaniga
prokurátor