Okresná prokuratúra Martin 
Vajanského nám. 1, 036 80 Martin 1

Sp. zn. : 1 Pv 158/13/5506	Martin, 23.9.2013
EEČ : 2-40-236-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Prečin:	Krádež podľa § 212 odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 246/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Martin
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému úradu XXXXX, Odboru všeobecnej vnútornej správy

v presne nezistený deň mesiaca august roku 2012, po predchádzajúcej vzájomnej dohode obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX, obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX, a obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX, vo XXXXX, okres XXXXX,  na XXXXX, na tam sa nachádzajúceho oploteného pozemku, obv. ml. XXXXX presekol sekerou zámku, ktorou bol o strom uzamknutý bicykel zn. GT Chuker 2.0, čiernej farby, ktorý následne spoločne všetci traja obvinení odniesli do XXXXX, kde ho potom obv. XXXXX predal XXXXX, nar. XXXXX, čím poškodenému XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, Ul. XXXXX č. XXXXX, spôsobili škodu vo výške 248,--Eur,   

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom
Odôvodnenie:
	Povereným príslušníkom PZ OO PZ XXXXX OR PZ XXXXX, bolo vedené trestné stíhanie proti obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX, obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX a obv. ml. XXXXX, nar. XXXXX, pre prečin krádeže v spolupáchateľstve podľa § 20, § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák., ktorý sa mal stať na tom skutkovom základe ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

	Obv. ml. XXXXX, vo svojej výpovedi z 09. 09. 2013 k stíhanému skutku v podstate uviedol, že v inkriminovanom období bol na chate vo XXXXX, na XXXXX, spoločne s obv. ml. XXXXX a obv. ml. XXXXX. Pri chate, ktorá patrí ujovi jeho kamaráta si všimli o strom zamknutý bicykel, pričom obv. ml. XXXXX povedala, že by ho chcela. Následne obv. ml. XXXXX sekerou odsekol zámku, ktorou bol predmetný  bicykel uviazaný o strom, bicykel následne všetci spolu zobrali do XXXXX, kde ho on neskôr predal XXXXX. Jednalo sa o bicykel zn. GT, čiernej farby. 

	Obv. ml. XXXXX, vo svojej výpovedi z 12. 09. 2013, v podstate vypovedala, že cez leto roku 2012 bola na chate vo XXXXX na XXXXX spoločne s obv. ml. XXXXX a obv. ml. XXXXX, kde si všimli o strom zamknutý horský  bicykel. Obv. ml. XXXXX povedala, že sa jej bicykel páči, ona by ho však nezobrala. Následne obv. ml. XXXXX preťal zámku, ktorou bol predmetný bicykel uviazaný o strom, počom išli spoločne do XXXXX. Následne iba z počutia vedela, že obv. ml. XXXXX bicykel predal, pričom ona nevie komu. 

	Obv. ml. XXXXX, vo svojej výpovedi z 12. 09. 2013 uviedol, že cez letné prázdniny roku 2012 bol spoločne s obv. ml. XXXXX a obv. ml. XXXXX vo XXXXX, na XXXXX na chate, kde obv. ml. XXXXX preťal zámku, ktorou bol tam sa nachádzajúci bicykel uviazaný o strom. Následne všetci spoločne išli do XXXXX, kde obv. ml. predal bicykel XXXXX, pričom obv. ml. XXXXX dostal z utŕženej sumy za predaj bicykla 10,--Eur.  

	Svedok poškodený XXXXX 12. 09. 2013 ku skutku vypovedal, že je vlastníkom predmetného bicykla, tento požičal XXXXX, ktorý mu ho asi 3-4 mesiace nevracal. Až následne poškodenému oznámil, že mu predmetný bicykel ukradli. 

	XXXXX 12. 09. 2013 uviedol, že potom ako si predmetný bicykel požičal od XXXXX, dostal na ¨ľom defekt, tak išiel za svojím kamarátom na XXXXX, vo XXXXX, kde chcel defekt opraviť. Tohto doma nenašiel, tak bicykel uzamkol o strom na opustenom pozemku, resp. na pozemku, ktorý vyzeral opustený. Keď chcel ísť na ďalší deň pre bicykel, zistil, že tento sa tam nenachádza, a na strome o ktorý bol uzamknutý sa nachádzajú známky sekania. 

	Vo forme písomného potvrdenia bolo do spisu doložené vyčíslenie hodnoty predmetného bicykla, vypracované XXXXX, predajcom bicyklov v XXXXX, ktorým bola hodnota bicykla ustálená na sume cca 300,--Eur. 
	Následne, na pokyn prokurátora zabezpečeným  odborným vyjadrením na č. l.37-40 spisu, bola hodnota predmetného bicykla vyčíslená na sumu 248,--Eur. 

	Na pokyn prokurátora vykonanou dodatočnou obhliadkou miesta činu bolo zistené, že pozemok, na ktorom bol odcudzený bicykel uzamknutý o strom, nie je oplotený, resp. po jeho obvode sa nachádzajú zvyšky oplotenia, pričom prístup na pozemok nie je nijakou „prekážkou“ zamedzovaný.  

	Podľa § 212 ods. 1 Tr. zák. prečinu krádeže sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a spôsobí tak malú škodu, 

	Podľa § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák. prečinu krádeže sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a čin spácha vlámaním. 

	Podľa § 122 ods. 4 Tr. zák. trestný čin je spáchaný vlámaním, ak páchateľ vnikol do uzavretého priestoru nedovoleným prekonaním uzamknutia alebo prekonaním inej zabezpečovacej prekážky použitím sily alebo ľsťou. 

	Podľa § 125 ods. 1 veta prvá Tr. zák. škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266,--Eur.

	Podľa § 8 Tr. zák. trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Vyhodnotením vykonaných dôkazov tak jednotlivo, ako aj v ich súhrne som dospel k záveru, že je dôvodné predpokladať, že obvinení sa dopustili konania kladeného im za vinu vo výrokovej časti tohto uznesenia. Obvinení sú okrem vlastných priznaní usvedčovaní aj výpoveďou svedka XXXXX, ktorý detailne popísal miesto, kde predmetný bicykel nechal, ako aj spôsob, ktorým tento zabezpečil proti ukradnutiu. Taktiež sú usvedčovaní vykonanou obhliadkou miesta činu, ktorej obsah korešponduje s obsahom výpovedí obvinených a svedka XXXXX. 

	Vyhodnotením týchto podkladov je možné dospieť k záveru, že bolo preukázané, že stíhaný skutok sa stal tak, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia, s modifikáciou výšky škody upravenej v zmysle neskôr podaného odborného vyjadrenia. 
 
	Pre naplnenie vyššie citovanej skutkovej podstaty stíhaného trestného činu je potrebné, aby došlo k naplneniu všetkých jeho zákonných znakov, o. i. objektívnej stránky, pozostávajúcej z konania, následku a príčinného vzťahu medzi konaním a následkom. 

	Skutková podstata prečinu krádeže podľa § 212 ods. 1 Tr. zák., je konštituovaná, ako väčšina „majetkových“ trestných činov tak, že pre jej naplnenie, naplnenie jej objektívnej stránky v časti následku, sa vyžaduje vznik škody v minimálnej výške 266,--Eur. 

	Záver o tom, že obv. ml. XXXXX a obv. ml. XXXXX svojím konaním nenaplnili skutkovú podstatu prečinu krádeže podľa § 212 ods. 1 Tr. zák., je opodstatnené tým, že škoda, ktorá mala poškodenému XXXXX vzniknúť, bola hodnoverne (odborným vyjadrením) ustálená na sume 248,--Eur, teda na sume nižšej ako už citovaným ust. § 125 ods. 1 Tr. zák. predpokladanej. 

	Konanie obvinených bolo posudzované aj vo vzťahu k ust. § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák. (tak ako bol skutok právne kvalifikovaný policajtom), pričom vychádzajúc zo zisteného skutkového stavu veci bolo možné prijať jediný záver, a to, že konaním obvinených nedošlo k naplneniu ani tejto skutkovej podstaty trestného činu. Pre naplnenie skutkovej podstaty krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák., resp. jej objektívnej stránky, v časti konania vyžaduje konanie, ktorým si páchateľ prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní, a taký čin spácha vlámaním. 

	Vlámaním je potrebné rozumieť vniknutie do uzavretého priestoru nedovoleným prekonaním uzamknutia, (napríklad použitím pravých kľúčov, duplikátov kľúčov alebo tzv. univerzálnym kľúčom), prekonaním inej zabezpečovacej prekážky za použitia sily, (napríklad preskočenie plotu, rozbitie okna, vypáčenie dverí alebo zámku), ľsťou, (napríklad vydávaním sa za opravára, vpustenie páchateľa do bytu dieťaťom na základe nepravdivej legendy). Podmienkou toho, aby konanie páchateľa bolo posúdeného ako vlámanie, musí ísť, za splnenia ostatných podmienok, o vniknutie páchateľa do uzatvoreného priestoru (bez ohľadu na povahu priestoru, teda či sa jedná o byt, dom, nebytový priestor a pod.). 

	Z vykonaného dokazovania jednoznačne vyplynulo, že pozemok, na ktorom sa nachádzal predmetný bicykel uzamknutý  o strom nebol oplotený, pričom nebol ani iným spôsobom zabezpečený proti vniknutiu iných osôb. 

	Vzhľadom k uvedenému je zrejmé, že konaním obvinených nedošlo ani k naplneniu skutkovej podstaty prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák. 

	Vo vzťahu k osobe obv. ml. XXXXX je potrebné konštatovať, že tento bol 17. 01. 2012 blokom na pokutu nezaplatenú na mieste  č. A XXXXX postihnutý Obvodným oddelením PZ XXXXX, OR PZ XXXXX, pre priestupok proti majetku podľa § 50 ods. 1 zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, drobnú krádež, za čo mu bola uložená pokuta vo výške 15,--Eur. Vzhľadom k takémuto zisteniu potom neušlo pozornosti, že stíhaný skutok u obv. ml. XXXXX vykazuje znaky prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zák., a takto mal byť právne kvalifikovaný. 

	Podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zák. prečinu krádeže sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a bol za obdobný čin v predchádzajúcich dvanástich mesiacoch postihnutý. 

	Podľa § 128 ods. 5 Tr. zák. postihnutým za obdobný čin sa na účely tohto zákona rozumie ten, komu bola za obdobný čin uložená sankcia alebo iné opatrenie za priestupok alebo iný obdobný delikt. To neplatí, ak je uložená sankcia alebo iné opatrenie zahladené.

	Z obsahu spisového materiálu nevyplýva, že by nastala skutočnosť majúca za následok zahladenie potrestania obv. ml. XXXXX za vyššie spomenutý priestupok. 

	Vyhodnotením týchto podkladov je možné dospieť k záveru, že je dôvodné predpokladať, že stíhaný skutok sa stal tak, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia. Výhradu je možné mať k formálnemu označeniu stíhaného skutku jeho právnou kvalifikáciou, u obv. ml. XXXXX, uvedenou v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Trestný zákon ako generálna trestno-právna norma pre oblasť trestného práva hmotného jednoznačne kategorizuje trestné činy ako protispoločenské konanie do dvoch formálne rozlíšených skupín - prečiny a zločiny. Táto kategorizácia vyplýva z typovej závažnosti, ktorá je však vyjadrená len nepriamo, prostredníctvom znakov formálnej stránky skutkových podstát trestných činov a hornou hranicou trestnej sadzby trestu odňatia slobody, ktorý možno uložiť za konkrétne trestné činy, uvedené v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Platná a účinná hmotno-právna úprava trestného práva nepozná spoločenskú nebezpečnosť protiprávneho konania, avšak pri kategóriách trestných činov, pri prečinoch, Trestný zákon striktne vyžaduje skúmanie, okrem obligatórnych formálnych znakov skutkových podstát jednotlivých trestných činov, aj ich materiálnu stránku, ktorá je nepriamo vyjadrená materiálnym korektívom, uvedeným u mladistvých páchateľov v § 95 ods. 2 Tr. zák. 

	Podľa § 95 ods. 2 Tr. zák. prečin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, nie je trestným činom, ak ho spáchal mladistvý a ak je jeho závažnosť malá.

	Z citovaného zákonného ustanovenia je zrejmé, že závažnosť protiprávneho konania pri prečinoch je zadefinovaná u mladistvých páchateľov tak, že táto musí byť väčšia ako malá, a jej vyhodnotenie je nevyhnutne potrebné pre konštatovanie naplnenia skutkovej podstaty niektorého z prečinov, uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Okolnosti spáchania skutku, tvoriace nepochybne znak jeho závažnosti, resp. ich obsah, nie sú fixne dané, a preto je potrebné zaujať k nim vysoko individuálny postoj v rámci každého konkrétneho trestného konania.

	Aplikácia materiálneho korektívu, resp. jej zváženie, je vysoko aktuálna pri trestnom čine krádeže v zmysle § 212 ods. 2 Tr. zák., pri ktorom ako pri majetkovom trestnom čine zákon nevyžaduje spôsobenie určitej minimálnej škody, nevyhnutne potrebnej na naplnenie formálnych znakov tejto skutkovej podstaty trestného činu. 

	Je potrebné uviesť, že „krádež“ ako protispoločenské, neželané konanie je práve s poukazom na konkrétnu závažnosť jednotlivých skutkov možné efektívnym a účinným spôsobom postihovať tak prostriedkami trestno-právnymi, ako aj administratívno-právnymi. 

	V § 50 zák. č. 372/1900 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov zákonodarca upravil a zadefinoval skutkovú podstatu konania, priestupku, krádeže. Vzhľadom k uvedenému je teda zrejmé, že z hľadiska právneho môže byť neoprávnené prisvojenie si cudzej veci dôvodom na vznik tak administratívno-právnej, ako aj trestno-právnej zodpovednosti. Deliacim medzníkom medzi uvedenými druhmi právnej zodpovednosti je spravidla výška škody, spôsobenej konaním páchateľa. Výnimkou z takéhoto rozdelenia zodpovednosti je práve ust. § 212 ods. 2 Tr. zák., kde zákonodarca na formálne naplnenie znakov skutkovej podstaty trestného činu krádeže nedefinoval minimálnu výšku škody, ktorá musí byť konaním páchateľa spôsobená. 

	Ako vyplýva zo všeobecnej právnej teórie medzi administratívno-právnym a trestno-právnym postihom určitého protispoločenského konania musí existovať určitá organická nadväznosť. V zmysle všeobecnej právnej zásady, zaužívanej v oblasti trestného práva a označovanej ako „princíp ultima ratio“, má byť prostriedkami trestného práva postihované len typovo najzávažnejšie protispoločenské konanie, kde mimoprávne prostriedky, resp. prostriedky právneho charakteru, iného ako trestného práva, sú nevhodné, nedostatočné, neexistujúce alebo zlyhávajú. Inak povedané a premietnuté do tejto konkrétnej trestnej veci, trestno-právny postih môže nastúpiť až vtedy, ak postih, ktorý je možné aplikovať prostriedkami správneho práva, by neplnil svoj účel. 

	V danom prípade je teda možné rozlíšiť hranicu alebo vhodnosť ingerencie konkrétneho právneho odvetvia na vyvodenie zodpovednosti voči obv. ml. Zajacovi pre skutok, pre ktorý je voči nemu vedené trestné stíhanie, výlučne dôkladným vyhodnotením „materiálneho korektívu“, a to s prihliadnutím na spôsob vykonania činu, jeho následky a  okolnosti, za ktorých bol spáchaný.  

	Vzhľadom k vyššie uvedenému som toho názoru, že konanie, pre ktoré bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie ml. XXXXX, napriek tomu, že formálne napĺňa zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zák., nie je možné po zvážení a vyhodnotení spôsobu jeho spáchania a následku právne kvalifikovať ako trestný čin, nakoľko jeho závažnosť je malá.

	Záverom preto uvádzam, že na základe uvedeného je možné jednoznačne konštatovať, že konaním obvineného ml. XXXXX nedošlo k naplneniu skutkovej podstaty stíhaného trestného činu, po objektívnej stránke, v časti následku (§ 212 ods. 1 Tr. zák.), resp. v časti konania (§ 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák.), teda ho nie je možné subsumovať pod uvedené skutkové podstaty trestných činov. 

	Obdobné konštatovanie platí aj vo vzťahu k obv. ml. XXXXX  pri posudzovaní jeho konania k ust. § 212 ods. 1 Tr. zák. a § 212 ods. 2 písm. a) Tr. zák. 
	Pri posudzovaní konania obv. ml. XXXXX, vo vzťahu k ust. § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zák. bolo jeho konanie namieste posúdiť vzhľadom k materiálnemu korektívu podľa §95 ods. 2 Tr. zák.  
	Obvinení si však jednoznačne konaním právne neaprobovaným prisvojili vec, patriacu poškodenému, predmetný bicykel, pričom takéto ich konanie vykazuje znaky protiprávnosti, avšak z dôvodov vyššie uvedených nenapĺ¨ľa skutkovú podstatu stíhaného trestného činu, ako ani iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 
 
	Vzhľadom k vyššie uvedenému som toho názoru, že konanie, pre ktoré bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie ml. XXXXX a ml. XXXXX, nie je možné po zvážení a vyhodnotení všetkých zistených skutočností právne kvalifikovať ako trestný čin, avšak vykazuje znaky iného protiprávneho konania - priestupku proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

	Z týchto dôvodov som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Daniel Mikuláš
prokurátor