Okresná prokuratúra Bratislava IV 
Saratovská 1/A, 844 61 Bratislava 4

Sp. zn. : 1 Pv 523/11/1104	Bratislava IV, 11.11.2013
EEČ : 2-11-120-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Sprenevera podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava IV
Podľa § 215 odsek 1 písmeno c Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v dobe od XXXXX do XXXXX v XXXXX na ul. XXXXX v XXXXX XXXXX si prisvojila finančnú hotovosť pozostávajúcu z platieb za tovary ako katalógy, knižky, výpočtové programy a DVD nosiče v sume 967,68 eur, čo bolo zistené na základe ročného zúčtovania a potvrdené na základe poštových peňažnýchg poukazov, ktoré boli dodatočne poskytnuté poštou, kde bolo preukázané, že tovar bol riadne zaplatený, avšak finančné prostriedky v pokladni reálne neboli a chýbali aj doklady z pošty preukazujúce prevzatie finančných prostriedkov, čím takto poškodenému XXXXX spôsobil aškodu vo výške 967,68 eur,

lebo je nepochybné, že skutok nespáchal obvinený

Odôvodnenie:
Poverený príslušník Obvodného oddelenia Karlova Ves, Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave IV uznesením, sp. zn. ORP-XXXXX zo dňa 6.11.2012 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre prečin sprenevery podľa § 213 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
XXXXX prokuratúry XXXXX IV opatrením, sp. zn. 1 Pv 523/11 zo dňa 8.8.2013 v predmetnej trestnej veci podľa § 230 ods. 2 písm. g/ Trestného poriadku nariadil vykonať vyšetrovanie.
Preskúmaním vyšetrovacieho spisu, po vykonaní dostupných vyšetrovacích úkonov som zistil absenciu dôkazov, ktoré by s potrebnou mierou istoty odôvodňovali postavenie obvinenej pred súd.
Obvinená XXXXX /č. l. 13 17/ vo svojej výpovedi uviedla, že v XXXXX začala pracovať v roku 2009. V roku 2010 podpísala trvalú pracovnú zmluvu. Náplňou jej práce bola organizácia seminárov a školení, administratívne práce. Pokladničnú knihu na starosti nemala, bola splnomocnená na preberanie zásielok  na pošte XXXXX, na pošte preberala zaplatené zásielky a peniaze je boli na pošte vyplatené v hotovost. Hneď ako ich prevzala ich dala spolu so šekmi priamo do rúk pánovi XXXXX, ktorý jej však prevzatie peňazí nikdy nepodpísal. Pokladničnú knihu a pokladňu mal na starosti pán XXXXX. Keď si niekto prišiel osobne na inštitút prevziať objednávku, vypísala mu príjmový doklad, peniaze prevzala v hotovosti, tovar odovzdala a následne príjmový doklad spolu s peniazmi vložila do euroobalu a buď to hneď odovzdala pánovi XXXXX a v prípade ak nebol v práci odovzdala mu to neskôr. Faktúry mala v účtovníckom programe, odkiaľ ich vystavovala, lebo ich nemal kto vystaviť, keď bol pán XXXXX dlhšiu dobu preč. V inštitúte fyzicky pracovala len ona a pán XXXXX, cez chodbu bola firma XXXXX, ktorej konatelia (XXXXX) boli členovia inštitútu a počas ich neprítomnosti im dvíhala telefóny. XXXXX si chodievala do pokladne brať peniaze, čo jej sprístupnil pán XXXXX. V XXXXX nepodpisovala žiadnu hmotnú zodpovednosť.
Počas konfrontácie vykonanej medzi obvinenou XXXXX a poškodeným XXXXX /č. l. 57 - 67/ poškodený zotrval na svojich predchádzajúcich tvrdeniach, pričom aj obvinená trvala na tom, že peniaze nevzala, ďalej ale upresnila, že v období, ako zmizla pokladničná kniha peniaze vkladala rovno do pokladne a nič nezapisovala, v účtovníctve bol neporiadok, nejaké doklady chýbali, keď prevzala hotovosť, vložila ju do pokladne a nič nezapísala. Obvinená súhlasila s tým, že mala zapisovať hotovosť do pokladničnej knihy, príjmové doklady boli priložené k faktúram, tie zakladala do šanónu, ktorý bol na to vyčlenený, každá faktúra bola v systéme, každý doklad zapísala do knihy, nevie si vysvetliť, ako sa mohlo stať, že to nie je v pokladničnej knihe zapísané, všetko odovzdala do účtovníctva pánovi XXXXX, na provizórnu pokladničnú knihu v excelovskej tabuľke si nespomenula. Dohodnuté stretnutie, na ktorom sa mala záležitosť vyjasniť neprišla lebo riešila svoje osobné problémy, mala myšlienky niekde inde. 
Poškodený XXXXX /č. l. 18 - 39, 151-153, 174 - 178/ vo svojich výpovediach zo dňa 23.8.2011 a 24.1.2012 uviedol, že je jedným zo štatutárnych zástupcov XXXXX. XXXXX bola zamestnaná v občianskom združení, pričom mala nezákonne nakladať so zverenými  finančnými prostriedkami tak, že na pošte mala prevziať finančné prostriedky, ktoré nezaevidovala do pokladničnej knihy, peniaze do pokladne neodovzdala, čím spôsobil a občianskemu združeniu škodu. Počas kontroly zistili, že boli zaslané faktúry, ktoré boli zaplatené ale neboli zaevidované, na základe toho so XXXXX ukončili pracovný pomer ku dňu 30.11.2010. XXXXX  chodila ako splnomocnenec č. 2 na poštu, kde preberala peniaze na dobierky, ale doklady o prevzatí nenašli. Následne kontaktovali klientov, u ktorých zistili, že tovar prevzali aj zaplatili, čo bolo potvrdené aj poštou, pričom peniaze prevzal splnomocnenec č. 2, a to XXXXX. Po tomto zistení sa snažili s pani XXXXX kontaktovať, aby vysvetlila zistené nedostatky, avšak ona tak neurobila. Pracovnou náplňou XXXXX bola organizačná a administratívna práca, bola oprávnená preberať aj finančné prostriedky zaslané na dobierku, nemala však oprávnenie vystavovať príjmové pokladničné doklady a faktúry. XXXXX pôvodne v občianskom združení pracovala od jari 2010 na dobu určitú, na dobu neurčitú pracovala od 1.1.2010. Na chýbajúci tovar prišli prostredníctvom online objednávok cez internet, podacích lístkov a potvrdení z pošty o tom, že tovar bol zaslaný, peniaze zaň boli prevzaté, ale neboli zaevidované v pokladničnej knihe. Faktúra OF-0125/10 bola vystavená na odberateľa XXXXX, bol ňou fakturovaný členský poplatok na účet občianskeho združenia. Faktúra vystavená XXXXX bola vystavená XXXXX, na čo nemala oprávnenie, pričom bola vystavený za software PHPP 2007 CZ, peniaze prevzala XXXXX. Pokladničný príjmový doklad vystavený spol. XXXXX vystavila XXXXX, na čo nemala oprávnenie, nakoľko ho môže podpísať štatutárny zástupca, ktorá prevzala peniaze v hotovosti, ale nezapísala ich do pokladničnej knihy. Vedením pokladne bola poverená XXXXX.
Čo sa týka oprávnenia na vypisovanie pokladničných príjmových dokladov poškodený dňa 28.5.2012 svoje predchádzajúce výpovede z časti upravil, keď uviedol, že XXXXX mala oprávnenie na vystavovanie príjmových pokladničných dokladov, avšak nemala oprávnenie na podpisovanie faktúr. 
Poškodený vo svojej ďalšej výpovedi zo dňa 23.8.2011 svoju výpoveď doplnil tak, že v marci roku 2010 sa stratila pokladničná kniha, ktorá sa nenašla, túto viedla pani XXXXX a v novej pokladničnej knihe pokračovala zasa XXXXX. Písomne XXXXX nemala pridelenú pokladničnú knihu a taktiež ani pokladňu. Hmotnú zodpovednosť podpísanú nemala, avšak na prosbu poškodeného súhlasila s tým, že bude viesť pokladňu a pokladničnú knihu. Pokladňa sa nachádzala v spoločnej kancelárii, v neuzamknutej zásuvke a kľúč bol po celý čas v pokladni, čiže XXXXX mala kj pokladni prístup aj počas neprítomnosti poškodeného. Poškodený neprevzal od XXXXX žiadnu hotovosť a túto nevložil do pokladne a nezapísal ju do pokladničnej knihy, to vykonávala vždy XXXXX na základe ústnej dohody.
Poškodený vo svojej ďalšej výpovedi zo dňa 19.6.2013 uviedol, že celková škoda, ktorá im vznikla bola vo výške 967,68 eur s tým, že poškodený sa vo svojej výpovedi vyjadril ku každému dokladu a sume, ktorý bol obvinenej kladený za vinu s tým, že peniaze mu obvinená neodovzdala a tieto neprevzal. 
Poškodený vo svojej ďalšej výpovedi zo dňa 6.9.2013 k spôsobu nakladania s hotovosťou uviedol, že XXXXX mala hotovosť vložiť do pokladne, nikomu ich neodovzdávala proti podpisu, príjem mala zapísať do papierovej pokladničnej knihy a účtovný doklad mala založiť do šanónu, ktorý viedol externý účtovník. Doklady a sumy, ktoré sú predmetom stíhania neboli zapísané v pokladničnej knihe. Fyzická kontrola papierovej pokladničnej knihy sa do doby jej straty robila pri preberaní dokladov účtovníkom, záznamy o tom vedené neboli. Kontrola hotovosti sa robila priebežne. Chýbajúcu hotovosť však nemali možnosť zistiť, lebo k finančnej hotovosti neexistovali doklady, po strate pokladničnej knihy nebolo možné hotovosť skontrolovať. Po strate pokladničnej knihy bola vykonaná kontrola na základe existujúcich podkladov, nezrovnalosti však nezistili. Pokladnička sa nachádzala v kancelárii v zásuvke, kľúčik bol ponechaný v zásuvke, prístup k nej mali iba on, pani XXXXX a XXXXX, poškodený však nevylúčil, že by do uvedenej kancelárie prišiel niekto iný a peniaze z pokladničky nevybral, nakoľko uvedená zásuvka, v ktorej pokladnička bola, sa nezamykala.  K výberu z pokladničky dochádzalo podľa potreby, pokladničnú hotovosť vkladala a vyberala pani XXXXX, o čom mala povinnosť spraviť do pokladničnej knihy záznam. Hotovosť bola najčastejšie vyberaná oproti bločkom. Doklady sa nachádzali v šanóne, ktorý bol v kancelárii na poličke, prístup k nemu mal každý, kto mal prístup do kancelárie, teda poškodený, pani XXXXX, pani XXXXX a účtovník. V združení pracovali traja zamestnanci, dvaja štatutárni zástupcovia a zamestnanec XXXXX, všetci mali prístup k papierovej pokladničnej knihe a hotovosti v pokladničke, kľúčik bol v pokladničke. Po strate pokladničnej knihy boli sťažnosti, pričom XXXXX bola vyzývaná a žiadaná, aby čo najskôr obnovila papierovú pokladničnú knihu, aby bolo možné robiť priebežné kontroly, to do svojho odchodu neurobila. Ona sama nikdy neprišla s tým, že by v pokladničke nejaké peniaze alebo doklady chýbali. Na uvedené nezrovnalosti sa prišlo až po vyše 10 mesiacoch nakoľko sa robila námatková kontrola po strate pokladničnej knihy, približne v máji, avšak táto nepreukázala žiadne nedostatky, alebo chýbajúce financie, poškodenému sa to však nezdalo a tak prechádzal všetky objednávky, pričom jedna sa mu nezdala, zavolal dotyčnému a ten mu povedala, že objednávka bola riadne vybavená a aj zaplatil dohodnutú sumu. Táto platba však vôbec nebola registrovaná. Následne zistili viacero takýchto objednávok. 
 Z výpovede poškodenej XXXXX /č. l. 179 - 182/ vyplynulo, že je jednak štatutárnou zástupkyňou XXXXX, ako i spoločníčkou spol. XXXXX, ktorá mala do roku 2012 prenajaté priestory v budove, kde sídli aj Inštitút. Pokladňu Inštitútu mala na starosti do konca roku 2009, následne jej správu odovzdala pánovi XXXXX a ten ju začiatkom roku 2010 zveril do správy pani XXXXX. Poškodená si nespomenula, že by od tej doby z uvedenej pokladničky spravila nejaký výber, ona do pokladničky ani do pokladničnej knihy nezasahovala. K uvedenej pokladničke mali oficiálny prístup len poškodená, pán XXXXX a pani XXXXX. Nakoľko sa však priestory, kde sa pokladnička nenachádzala nezamykali a nezamykala sa ani sama pokladnička, tak k nej teoreticky mohli mať prístup všetci zamestnanci či už XXXXX, nakoľko s občianskym združením zdieľali priestory ako i občianskeho združenia. V dobe, keď financovanie spravovala poškodená, tak bola pokladnička na pomerne prístupnom mieste ako doteraz a vtedy sa žiadne problémy nevyskytli. V praxi to fungovalo tak, že suma peňazí, ktoré sa v pokladničke súčasne nachádzali nikdy nebola vysoká, rádovo tak v stovkách eur, v prípade, že sa nazbierala väčšia hotovosť, táto sa hneď odnášala do banky, čo mali na starosti štatutári. Poškodená si nevšimla, že by do pokladničky zasahoval aj niekto iný ako pán XXXXX a pani XXXXX. Poškodená si súčasne nespomenula, že by jej pani XXXXX odovzdala nejakú sumu z pokladničky, ale nemôže to vylúčiť. Po roku 2010 išli financie mimo poškodenej. Štandardný postup bol taký, že pani XXXXX mala peniaze, ktoré prevzala od pošty alebo od klienta  založiť do pokladničky, zapísať do pokladničnej knihy, vystaviť o tom doklad a tento alebo prípadne iný doklad založiť do šanónu pre účtovníka. 
Svedok XXXXX /č. l. 43 - 45/  uviedol, že v auguste roku 2010 si prostredníctvom mailu objednal program XXXXX a objednal si ho tak, že na stránke vyplnil objednávkový formulár. Dňa 16.8.2010 ho kontaktovali prostredníctvom internetu o prijatí objednávky a možnosti odberu priamo u nich vo firme. Dňa 17.8.2010 bol osobne v inštitúte, kde osobne v hotovosti zaplatil sumu 125 eur, za ktorý dostal príjmový doklad, peniaze od neho prijala zamestnankyňa inštitútu.
Svedok XXXXX /č. l. 46 - 48, 49 -51/ vo svojich výpovediach uviedol že je štatutárom spol. XXXXX pričom táto firma sa nachádzala cez chodbu, kde sídli aj XXXXX. Dňa 30.9.2010 platil prostredníctvom príjmového pokladničného dokladu členské na rok 2010 XXXXX. Zaplatil 166 eur v kancelárii na ul. XXXXX v hotovosti do rúk pani XXXXX, ktorá prevzatie hotovosti potvrdila vystavením pokladničného dokladu.
Svedok XXXXX /č. l. 54 - 56/ vo svojej výpovedi uviedol, že členom XXXXX je od roku 2008, pričom členský príspevok  v sume 100 eur si platím každoročne, združenie má asi 10 členov, v združení pracovala aj pani XXXXX , ktorá vybavovala chod kancelárie, poštu, bežnú agendu, podujatia a pod.. Čo sa týka faktúry OF-0125/10, túto uhradil dňa 26.8.2010 prevodom z účtuS pani XXXXX bežne komunikoval, po čase zo združenia odišla, svedok sa dozvedel, že ukončila pracovný pomer dohodou pre finančné nezrovnalosti.
Svedok XXXXX /č. l. 154 - 155/ vo svojej výpovedi uviedol, že v XXXXX viedol účtovníctvo, tak že tam mal založený šanón, kde sa dávali všetky faktúry a doklady. Raz za dva mesiace ich vybral a zaúčtoval ich. Do šanónu mu dávala doklady pani XXXXX. Na jeseň roku 2010 pri mesačnej uzávierke zistil, že jedna faktúra v sume 127 eur nebola uhradená, pričom následne kontaktoval objednávateľa, ktorý tvrdil, že on zaplatil a o tom poslal faktúru. Svedok toto oznámil pánovi XXXXX, ktorý na pošte zistil, že peniaze boli poslané a bola prevzatá platba z pošty za dobierku. Následne si pán XXXXX z pošty vyžiadal všetky doklady o prijatých a prevzatých peniazoch za dobierky, pričom tieto mali byť uložené v pokladničke, ale neboli, tak isto sa v účtovníctve nenachádzali potvrdenia o dobierkach. Medzitým bola kontaktovaná pani XXXXX s tým, že chýbajú peniaze a následne v tom období zmizla pokladničná kniha. Po preverení všetkých prijatých peňazí za odoslané dobierky bolo zistené, že chýba väčšie množstvo hotovosti a potvrdení do pošty. Následne bol s pani XXXXX predčasne ukončený pracovný pomer, a to z dôvodu, že predpokladali, že si peniaze privlastnila, ona však dlžobu popierala a nepriznala sa.
Súčasťou spisového materiálu je aj pracovná zmluva /č. l. 83-85/ uzatvorená medzi XXXXX a XXXXX zo dňa XXXXX na dobu neurčitú, z ktorej vyplýva, že XXXXX bola v predmetnom občianskom združení zamestnaná ako asistentka, s pracovňou náplňou administratívna činnosť, podklady pre účtovníctvo, organizačné zabezpečnie seminárov, výstav a konferencií. Predmetný pracovný pomer bol ukončený dohodou o skončení pracovného pomeru /č. l. 86/ zo dňa 29.10.2010 s tým, že pracovný pomer skončil dohodou ku dňu 30.11.2011. Z fotokópie preukazu splnomocnenca č. XXXXX zo dňa 22.4.2009 /č.l. 89/ vyplýva, že splnomocnencom č. 2 pre XXXXX bola XXXXX, č. XXXXX.Ako listinné dôkazy /č. l. 90 - 107/ sú ďalej v spise založené listy spoločnosti XXXXX ako odpovede na žiadosti XXXXX o prešetrenie dodania zásielky na dobierku a vyplatenie dobierkovej sumy, z ktorých vyplýva, že sumy z dobierok na pošte XXXXX prevzal na základe preukazu splnomocnenia č. XXXXX splnomocnenec č. 2.
Prečinu sprenevery podľa § 213 Trestného zákona sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku škodu malú. Podľa § 125 ods. 1 prvá veta Trestného zákona sa škodou malou rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur.
V prípade prečinu sprenevery podľa citovaného ustanovenia § 213 ods. 1 Trestného zákona sa jedná o úmyselný trestný čin, teda páchateľ úmyselne v rozpore s účelom zverenia naloží s vecou, ktorá mu bola zverená spôsobom, že znemožní poškodenému trvalo navrátiť vec pôvodnému určeniu  (napr. predajom zverenej veci, potrebovaním, nevrátením veci, v prípade ak si ju chce páchateľ ponechať pre seba).
Napriek tomu, že v uvedenej veci bolo vykonané pomerne rozsiahle dokazovanie, keď ku skutku bolo vypočutých viacero svedkov a do spisu bolo doložených množstvo listinných dôkazov,takéto  konanie  však obvinenej preukázané nebolo. 
Z vykonaného dokazovania je zrejmé, že predmetnú chýbajúcu hotovosť, či už ako splnomocnenec číslo 2 na pošte XXXXX, alebo osobne v sídle poškodeného XXXXX ako platby od zákazníkov prevzala XXXXX, pričom z výpovede XXXXX ďalej vyplýva, že tieto potom vložila do pokladne. V priebehu skráteného vyšetrovania ani v následnom vyšetrovaní však nebol produkovaný jediný dôkaz, ktorý by svedčil o tom, že predmetnú chýbajúcu hotovosť si následne prisvojila práve obvinená. 
XXXXX v prípravnom konaní poprela, že by z pokladne združenia vzala predmetnú hotovosť, pričom k tomu, že by si túto hotovosť prisvojila sa nedoznala ani pred svojím zamestnávateľom, v čase ako sa na finančné nezrovnalosti v občianskom združení došlo. Skutočnosť že s menovanou bol rozviazaný pracovný pomer z dôvodu podozrenia, že si privlastnila túto hotovosť nie je tak samo o sebe dôkazom, naviac mám za to, že v prípade ak by mal zamestnávateľ za riadne preukázané to, že tieto prostriedky si privlastnila práve XXXXX pracovný pomer by s menovanou ukončil okamžite z dôvodu závažného porušenia pracovnej disciplíny a nie dohodou, ako k tomu v skutočnosti došlo s tým, že pracovný pomer reálne skončila až o mesiac. 
Naopak z vykonaného dokazovania je zrejmé, že v súvislosti s vedením pokladne boli v XXXXX určité pochybenia. O čom svedčí jednak to, že v prípade odovzdania hotovosti z pokladne nebola hotovosť odovzdávaná oproti podpisu, tak ako to uviedol poškodený, kontroly pokladničnej knihy sa nevykonávali pravidelne, pričom sa o nich neviedol písomný záznam a navyše samotná pokladňa s hotovosťou sa nachádzala na relatívne prístupnom mieste, a to v spoločnej neuzamknutej kancelári, v neuzamknutej zásuvke stola, v neuzamknutej pokladničke, resp. v samotnej pokladničke sa nachádzal kľúč, teda tak že k nej mal prístup ktokoľvek zo zamestnancov XXXXX, ba dokonca mali k nej mohli mať prístup i pracovníci inej spoločnosti (XXXXX), ktorá so združením zdieľala priestory a nachádzala sa cez chodbu, a preto tak XXXXX ako ani XXXXX (obaja štatutári poškodeného XXXXX vo svojich výpovediach nemohli vylúčiť, že by do uvedenej kancelárie prišiel niekto iný a peniaze z pokladničky vybral, obdobne to potom platí i o dokladoch od prevzatej hotovosti, ktoré sa nachádzali v šanóne voľne položenom na poličke. 
Za takto zisteného skutkového stavu, keď sa XXXXX ku skutku nedoznala, tejto nebola písomne oproti podpisu odovzdaná pokladnička poškodeného združenia, s menovanou nebola uzatvorená dohoda o hmotnej zodpovednosti týkajúca sa zverenej hotovosti, a to všetko naviac za situácie, keď pokladnička s hotovosťou sa nachádzala neuzamknutá na relatívne dostupnom mieste v neuzamknutej kancelárii tak, že bola v podstate prístupná pre každého kto do kancelárie vošiel, nemožno len z toho faktu, že XXXXX chýbajúcu hotovosť na pošte či v sídle združenia osobne od zákazníkov prevzala, vyvodiť záver, že to bola práve XXXXX, ktorá si chýbajúcu hotovosť následne prisvojila. Naopak je potrebné výpoveď XXXXX o tom, že hotovosť nevzala vyhodnotiť ako pravdivú, a to i spoukazom na to, že z pripojeného odpisu registra trestov, ako i z výpisu z Ústrednej evidencie priestupkov vyplynulo, že táto sa zatiaľ nedostala do rozporu so zákonom a doposiaľ nespáchala priestupok, či trestný čin a ani voči nej nie je v súčasnosti vedené iné trestné stíhanie, a je preto treba prijať ten záver, že je nepochybné, že skutok nespáchala obvinená XXXXX.
Čo sa týka pochybenia XXXXX v súvislosti s vedením pokladničnej knihy, resp. v súvislosti s vystavovaním faktúr tieto samé o sebe nezakladajú skutkovú podstatu žiadneho trestného činu, či priestupku a mohli by byť len dôvodov na vyvodenie pracovnoprávnej zodpovednosti voči menovanej. Vo všeobecnosti však možno uviesť, že možné vyvodenie pracovnoprávnej zodpovednosti voči páchateľovi však nestačí a ani nemôže stačiť aj na vyvodenie trestnoprávnej zodpovednosti za spáchanie trestného činu sprenevery podľa § 213 Tr. zák., pretože trestnoprávna zodpovednosť nie je koncipovaná na princípe objektívnej zodpovednosti, ale je koncipovaná na subjektívnej stránke, teda na zavinení (úmysle) spôsobiť inej osobe škodu. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti za prečin sprenevery podľa § 213 Tr. zák. preto nestačí len zistenie, že páchateľ mal zverené veci a počas vykonávania jeho pracovnej činnosti vznikol na zverených veciach schodok. Ustanovenie § 213 ods. 1 Trestného zákona totiž vyžaduje aj to, aby si páchateľ zverené veci prisvojil, teda aby úmyselne odňal veci z dispozície vlastníka, bez jeho súhlasu a s úmyslom nakladať s nimi ako s vlastnými.
Záverom uvádzam, že miera pravdepodobnosti spáchania trestného činu obvinenou musí byť pri podaní obžaloby podstatne vyššia ako pri vznášaní obvinenia. V priamom protiklade s tým však v posudzovanom prípade od vznesenia obvinenia, ďalšími vykonávanými dôkazmi dochádzalo k oslabovaniu dôvodnosti obvinenia XXXXX. Vzhľadom k tomu, že v prípravnom konaní nasledujúcom po vznesení obvinenia v posudzovanom prípade neboli získané ďalšie dôkazy, ktoré by podporili záver v dôvodnosť vedeného trestného stíhania vo vzťahu k obvinenej, je potrebné prijať záver, že skutok pre ktorý jej bolo vznesené obvinenie nespáchala.
Podľa § 215 ods. 1 písm. c) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že skutok nespáchal obvinený.
Vzhľadom na uvedené som rozhodol tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Tomáš Mika
prokurátor