Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5

Sp. zn. : 2 Pv 198/14/1105	Bratislava V, 29.4.2014
EEČ : 2-12-186-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	sprenevera podľa § 248 odsek 1 Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 457/2003 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
vedené vyšetrovateľom Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave V pod sp. zn. ORP-1575/1-OVK-B5-2008 na tom skutkovom základe, že:
dňa 20.01.2003 si od poškodeného XXXXX na základe ústnej dohody požičal motorové vozidlo zn. Škoda 120L, zelenej farby, TEČ XXXXX, ktoré mal poškodenému v dohodnutej lehote vrátiť, avšak neurobil tak a vozidlo mal v úmysle minimálne v dňoch 01.02.2003 a 03.02.2003 okrem iného aj v byte na Fedinovej 24 v Bratislave predať alebo za finančnú úplatu založiť, čím by uvedeným konaním poškodenému XXXXX rod. XXXXX, bytom XXXXX, spôsobil škodu vo výške hodnoty vozidla a to 677 €, pričom však vozidlo bolo poškodenému dňa 05.02.2003 vrátené,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Poverený príslušník PZ Obvodného oddelenia PZ Petržalka - sever Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V vedie trestné stíhanie proti obvinenému XXXXX pod sp. zn. ORP-455/PS-BA5-2014 a to pre trestný čin sprenevery podľa § 248 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005. 
 
Poverený príslušník PZ predložil tunajšej prokuratúre vyšetrovací spis spolu s návrhom na zastavenie trestného stíhania, pričom zisťujem, že sú tu dané dôvody na zastavenie trestného stíhania, t.j. postup v zmysle § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku. 

Ku právnej kvalifikácii skutku dodávam, že vzhľadom na objasnený skutkový stav veci na mieste by bola jej zmena v zmysle posúdenia skutku ako stíhaného trestného činu sprenevery podľa § 248 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, avšak v štádiu pokusu podľa § 8 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 resp. ako trestného činu neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla v zmysle § 249aa ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, pričom však vzhľadom na súčasné štádium konania, zamýšľaný spôsob jeho ukončenia a totožnú trestnú sadzbu nie je upozornenie obvineného na zmenu právnej kvalifikácie osobitným spôsobom nevyhnutná a prípravné konanie môže byť skončené aj bez tohto úkonu.

Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Podľa § 248 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 trestného činu sprenevery sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku škodu nie nepatrnú.

Podľa § 249aa ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 trestného činu neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla sa dopustí ten, kto neoprávnene prechodne používa cudzie motorové vozidlo, ktoré mu bolo zverené.

Podľa § 3 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 (Trestný čin)
(1) Trestným činom je pre spoločnosť nebezpečný čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone.
(2) Čin, ktorého stupeň nebezpečnosti pre spoločnosť je nepatrný, nie je trestným činom, aj keď ináč vykazuje znaky trestného činu.
(3) Pre trestnosť činu treba úmyselné zavinenie, ak neustanovuje tento zákon výslovne, že postačí zavinenie z nedbanlivosti.
(4) Stupeň nebezpečnosti činu pre spoločnosť je určovaný najmä významom chráneného záujmu, ktorý bol činom dotknutý, spôsobom vykonania činu a jeho následkami, okolnosťami, za ktorých bol čin spáchaný, osobou páchateľa, mierou jeho zavinenia a jeho pohnútkou.

Podľa § 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ
a) chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo 
b) vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ich spôsobí, bol s tým uzrozumený.

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Podľa § 50 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov Priestupku sa dopustí ten, kto úmyselne spôsobí škodu na cudzom majetku krádežou, spreneverou, podvodom alebo zničením alebo poškodením veci z takého majetku, alebo sa o takéto konanie pokúsi.

K záveru o dôvodnosti postupu podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku som dospel na základe doposiaľ zadovážených dôkazov, najmä z výsluchov obvineného, poškodeného XXXXX, a svedkov XXXXX, a XXXXX, ako aj listinných dôkazov obsiahnutých v predloženom spisovom materiáli, vrátane zápisníc o výsluchu svedkov XXXXX, XXXXX v inom trestnom konaní.

Poškodený XXXXX okrem toho, že potvrdil skutočnosť, že obvineného pozná keďže boli susedia, že mu požičal predmetné vozidlo a ten ho v dohodnutom termíne nevrátil, uviedol tiež, pri požičaní vozidla sa ho nepýtal z akého dôvodu ho potrebuje a tiež že žiadna škoda mu stíhaným skutkom spôsobená nebola, nakoľko vozidlo mu bolo vrátené a teda ani nárok na náhradu škody si v trestnom konaní neuplatňuje. V tom čase si ho cenil na hodnotu 20.000,-Sk. Pri jeho poslednom výsluchu si už na žiadne relevantné skutočnosti nepamätal, obdobne ako vyššie uvedení svedkovia, vypovedajúci o úmysle obvineného prisvojiť si vozidlo. V zadováženom odbornom vyjadrení bola hodnota vozidla stanovená na sumu 677 €.

Menovaní svedkovia zhodne potvrdili, že obvinený im na byte na Fedinovej 24 hovoril, aby mu pomohli predmetné vozidlo založiť alebo predať, avšak tieto ich tvrdenia sú obsiahnuté vo výsluchoch realizovaných v inom trestnom konaní - pre trestný čin neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla v zmysle § 249a ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, na základe trestného oznámenia obvineného XXXXX, ktoré bolo zastavené z dôvodu, že dokazovaním sa preukázalo, že skutok sa nestal. Zároveň dodávam, že zo žiadnych dôkazov nevyplýva, že by k založeniu alebo predaju vozidla došlo. Preukázané je len jeho zapožičanie obvineným tretej osobe, poškodený mu však takéto nakladanie s ním pri požičaní nezakázal.

V priebehu skráteného vyšetrovania obvinený spáchanie skutku poprel. Pripustil, že vozidlo mal od poškodeného požičané, tiež že bol v byte na Fedinovej 24 v Bratislave, kde sa zoznámil s 4-5 ľuďmi, ktorí ho ponúkli alkoholom a vypil si, avšak snahu o prisvojenie si vozidla odmietol. Existencia úmyslu bola preukazovaná výpoveďami vyššie uvádzaných svedkov v inom trestnom konaní, avšak tieto ich tvrdenia sa v rámci skráteného vyšetrovania pre trestný čin sprenevery sprocesniť nepodarilo, keďže na okolnosti si vôbec nepamätali a odvolali sa len na svoje predchádzajúce výpovede.

Z uvádzaných svedkov neboli v rámci prípravného konania vypočutí len XXXXX (zomrel) a XXXXX, nakoľko jej pobyt je dlhodobo neznámy a od roku 2008 sa nachádza v pátraní. Som však toho názoru, že existuje dôvodný predpoklad, že jej výpoveď by s najväčšou pravdepodobnosťou korešpondovala s výpoveďami ostatných svedkov, t.j. že si na konkrétne okolnosti prípadu nepamätajú a to aj s poukazom na dobu, ktorá od spáchania skutku uplynula, t.j. toho času viac ako 11 rokov. Vzhľadom k uvedenému ako aj s prihliadnutím k závažnosti samotného skutku a jeho následok mám za to, že aj bez výsluchu menovanej možno vec náležitým spôsobom objasniť a je možné pristúpiť k meritórnemu rozhodnutiu, nakoľko možno spoľahlivo vysloviť záver, že úmysel obvineného spreneveriť vozidlo sa v trestnom konaní nepodarilo preukázať.

S poukazom na vyššie popísanú analýzu prípadu som dospel k záveru, že v posudzovanom prípade v konaní obvineného absentuje subjektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu sprenevery, nakoľko jeho úmysel prisvojiť si (založiť či predať) predmetné jemu zverené motorové vozidlo sa preukázať nepodarilo. Všetky dôkazy svedčiace o úmysle obvineného spáchať trestný čin boli vyprodukované v inom trestnom konaní a pre účely aktuálne vedeného trestného stíhania sú procesným spôsobom absolútne nepoužiteľné. 

Pre prípad posúdenia skutku ako iného trestného činu, najmä neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla v zmysle § 249aa ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 je potrebné, napriek existencii úmyselného zavinenia, konštatovať, že v posudzovanom prípade sa v konaní obvineného, i keď vykazuje znaky trestného činu, z hľadiska materiálnej stránky nejedná o trestný čin, nakoľko je možné vysloviť záver, že stupeň nebezpečnosti konania pre spoločnosť je nepatrný. Poukazujem pritom najmä na spôsob vykonania činu, okolnosti spáchania (sám poškodený vo výsluchu uviedol, že vozidlo mu požičal v podstate len tak a nevedel uviesť ani presne dohodnutú lehotu na vrátenie vozidla, obvinený bol v rozhodnom období tri dni zaistený OOPZ Petržalka-svever, následne vozidlo požičal ďalšej osobe, čo mu poškodený pri požičaní nezakázal, v danom čase teda vozidlom nedisponoval), jeho následky (poškodenému vozidlo bolo vrátené a tento si nenárokuje žiadnu náhradu škody v trestnom konaní) a v neposlednom rade je potrebné zohľadniť aj čas od spáchania skutku.

Pre úplnosť dodávam, že aj v prípade priestupku proti majetku v zmysle § 50 Zákona o priestupkoch je vyžadovaný úmysel v konaní páchateľa a preto nie je možné vec postúpiť vecne a miestne príslušnému Okresnému úradu Bratislava na ďalšie konanie v zmysle zákona o priestupkoch. 

S poukazom na uvedené skutočnosti, t.j. absenciu úmyslu ako obligatórneho znaku skutkovej podstaty stíhaného trestného činu resp. stupeň nebezpečnosti činu pre spoločnosť, rozhodol som tak, ako je konštatované vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie som podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku zastavil, pretože na základe vykonaného dokazovania je možné vysloviť nepochybný záver, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Pripomínam, že konanie obvineného spočívajúce v krivom obvinení a krivej výpovedi (trestné stíhanie pôvodne vedené v spoločnom konaní) je i naďalej predmetom vyšetrovania.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Matúš Kuril
prokurátor