Okresná prokuratúra Bratislava II 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 25

Sp. zn. : 1 Pv 496/10/1102	Bratislava II, 10.7.2014
EEČ : 2-9-213-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Zločin:	Úverový podvod podľa § 222 odsek 3 písmeno a, odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 650/2005 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava II
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
dňa 29.06.2006 v Bratislave na XXXXX uzatvorila so spoločnosťou XXXXX, zmluvu o mimoriadnom medziúvere a stavebnom úvere číslo XXXXX, v ktorej vystupovala ako dlžník a predmetom ktorej bola pôžička finančnej hotovosti vo výške 500.000,- Sk, ktorú sa zaviazala splácať v pravidelných mesačných splátkach vo výške 4.445,- Sk a to do 15. dňa každého mesiaca, pričom pri uzatváraní zmluvy uviedla ako svojho zamestnávateľa spoločnosť XXXXX, so sídlom XXXXX, XXXXX, čo sa však nezakladalo na pravde, čím poškodenej spoločnosti XXXXX, spôsobila škodu vo výške 500.000,- Sk

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave II, Odbor justičnej a kriminálnej polície, 2. oddelenie všeobecnej kriminality, (ďalej iba „vyšetrovateľ“) pod ČVS: ORP-300/2-OVK-B2-2010 zo dňa 02.07.2010 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a následne uznesením zo dňa 12.11.2010 bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX (ďalej iba „obvinená“), na tom skutkovom základe, ako je to uvedené v predmetnom uznesení.
Na základe dôkladného preskúmania na vec sa vzťahujúceho spisového materiálu som dospel k záveru, že skutok, pre ktorý je obvinená stíhaná, nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa § 15 Trestného zákona trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ
a) chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo
b) vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.

	Podľa § 17 Trestného zákona pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

	Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Podľa § 222 ods. 1 Trestného zákona trestného činu úverového podvodu sa dopustí ten, kto vyláka od iného úver alebo zabezpečenie úveru tým, že ho uvedie do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie úveru alebo na splácanie úveru, a tak mu spôsobí malú škodu.

Podľa § 222 ods. 3 písm. a) Trestného zákona Odňatím slobody na tri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2 a spôsobí ním väčšiu škodu.

Preskúmaním na vec sa vzťahujúceho spisového materiálu, ako aj s prihliadnutím na vyššie uvedené ustanovenia Trestného zákona mám za to, že v danom konkrétnom prípade v konaní obvinenej absentuje subjektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu.

Pre naplnenie subjektívnej stránky trestného činu úverového podvodu sa vyžaduje úmyselné zavinenie. Páchateľ daného trestného činu musí od počiatku, teda pri uzatváraní zmluvy o úvere, konať v úmysle nevrátiť požičané finančné prostriedky alebo, že peniaze v dohodnutej lehote nebude môcť vrátiť a zároveň s vedomím, že pri vchádzaní do zmluvného vzťahu uvádza poskytovateľa úveru do omylu skutočnosťami, pre ktoré by mu inak úver nebol poskytnutý.

V danom konkrétnom prípade mám za to, že obvinená v čase uzatvárania zmluvy nemala vedomosť o predloženom potvrdení o príjme, ktoré sa neskôr ukázalo ako falošné. Je nesporné, že obvinená vedela, že si berie na seba a zaväzuje sa splácať úver vo výške 500.000,- Sk, avšak bez vedomia o tom, že k žiadosti o úver boli predložené falošné doklady o príjme. Na potvrdení o príjme absentuje podpis obvinenej. Navyše údaje uvedené v predmetnom potvrdení sa javia viac ako pochybné. Podľa nich mala byť obvinená zamestnaná v spoločnosti XXXXX, od 01.03.2005, čo znamená, že jej mal vzniknúť pracovný pomer na dobu neurčitú ešte ako sedemnásťročnej. Zároveň mala byť zaradená vo funkcii „asistentka riaditeľa“, čo sa rovnako javí ako pochybný údaj, keďže obvinená v tom čase bývala v Stupave a spoločnosť XXXXX mala sídlo v obci XXXXX, kde aj vykonávala podnikateľskú činnosť. Mám za to, že obvinenú naviedol na uzatvorenie zmluvy XXXXX, vystupujúci v danej trestnej veci ako svedok a zároveň ručiteľ úveru, a tento sám alebo prostredníctvom tretej osoby zabezpečil potvrdenia o príjme, výplatné pásky, ako aj následne doklady účelového použitia finančných prostriedkov, teda všetky sporné doklady, ktoré boli predložené poskytovateľovi úveru. Tomuto nasvedčujú výpovede a spávanie sa samotnej obvinenej, ktorá už od počiatku poskytovateľovi úveru, ako aj orgánom činným v trestnom konaní tvrdila, že na uvedené ju uprosil XXXXX a poskytnuté finančné prostriedky použil on. Jej správanie sa počas celého konania bolo nemenné, na svoju obranu uvádzala vždy rovnaké tvrdenia, ktoré sa s poukazom na iné dokázané skutočnosti javia ako pravdivé. Sám svedok XXXXX uviedol, že obvinená nemala vedomosť o predkladaných falošných potvrdeniach, celá záležitosť bola realizované mimo nej. On jej priniesol všetky papiere a obvinená ich iba podpísala bez toho aby sa s nimi oboznámila. Čo sa týka poskytnutých finančných prostriedkov tieto boli zaslané na bankový účet číslo XXXXX, ktorého majiteľom bol práve XXXXX. Uvedené vyplýva z vyjadrenia poskytnutého XXXXX. V danom  prípade je potrebné prihliadnuť aj na skutočnosť, že XXXXX následne prevzal na seba aj dlh obvinenej, ktorý vnikol z vyššie uvedenej úverovej zmluvy.

Záverom možno uviesť, že obvinená konala v slepej viere XXXXX, ktorý ju jej priateľ naviedol na uzatvorenie úverovej zmluvy, zabezpečil k nej sporné dokumenty a z ktorej následne aj profitoval.

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku, prokurátor zastaví  trestné stíhanie ak, nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodol tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Štefan Božík
prokurátor