Ú r a d  š p e c i á l n e j  p r o k u r a t ú r y Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky 
Štúrova 2, 812 85 Bratislava 	

Sp. zn. : VII/2 Gv 13/11/1000	Pezinok, 5.9.2014
EEČ : 2-1-377-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Obzvlášť závažný zločin:	Pokus obzvlášť závažného zločinu podvodu podľa § 14 odsek 1 k § 221 odsek 1, 4 písmeno a) Trestného zákona.

Rozhodol: 	prokurátorka Úradu špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
V dňoch 30.03.2010 - 31.03.2010 v Bratislave, XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX (ďalej len „XXXXX“) XXXXX XXXXXľ XXXXX v úmysle zabezpečiť realizáciu projektovania, výstavby, financovania, prevádzky a údržby diaľnice D1: XXXXX (ďalej len „projekt D1“ ) formou verejno-súkromného partnerstva (ďalej len „PPP“), v už vypracovanej Aktualizovanej analýze s názvom Aktualizované vyhodnotenie výhodnosti ponuky víťazného uchádzača - PPP balík D1, 1. balík, vypracovanej dňa 30.03.2010 pracovníkmi spoločnosti XXXXX, XXXXX., XXXXX, XXXXX, obsahujúcej porovnanie výpočtu čistých súčasných hodnôt nákladov pri realizácii projektu D1 u modelu financovania formou PPP a modelu financovania formou konvenčného obstarávania zo zdrojov štátneho rozpočtu, ktorú prevzal dňa 30.03.2010 na základe preberacieho protokolu od zamestnanca XXXXX. XXXXX v tlačenej verzii                   v dvoch vyhotoveniach, ako aj na CD nosiči, na XXXXX počítači zn. IBM Think Centre A52, výrobné číslo: XXXXX, evidenčné číslo: XXXXX, neoprávnene pozmenil v texte aj v tabuľke pod názvom: Aktualizované porovnanie výhodnosti realizácie XXXXX, údaje týkajúce sa hlavne výnosu z refinancovania pri PPP (maržu bánk, aranžérsky poplatok), predpokladanú infláciu a počet rokov oneskorenia výstavby pri výstavbe konvenčným obstarávaním a  upravil súčasnú hodnotu  nákladov pri financovaní formou PPP so štátnou pomocou z hodnoty   3.228 miliónov Euro na hodnotu 3.132 miliónov Euro, bez štátnej pomoci z hodnoty 3.555 miliónov Euro na hodnotu 3.459 miliónov Euro a hodnotu nákladov pri financovaní formou konvenčného obstarávania z hodnoty 2.682 miliónov Euro na hodnotu 3.103 miliónov Euro, čím účelovo skreslil výsledky Aktualizovanej analýzy spoločnosti XXXXX. tak, aby dosiahol zníženie rozdielu medzi výpočtom čistých súčasných hodnôt nákladov konvenčného modelu verejného obstarávania a čistých súčasných hodnôt nákladov formou verejno-súkromného partnerstva so štátnou pomocou z hodnoty 546 miliónov Euro na hodnotu                29 miliónov Euro a bez štátnej pomoci z hodnoty 873 miliónov Euro na hodnotu     356 miliónov Euro v prospech konvenčnej metódy obstarávania a takto pozmenenú Aktualizovanú analýzu poslal dňa 31.03.2010 v čase o 07.51 hod. formou e-mailu zXXXXX počítača externému poradcovi XXXXX XXXXX pod názvom dokumentu „VfM“ ako materiál k schváleniu Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve zo dňa 15.06.2009, na základe čoho Ministerstvo financií SR vypracovalo súhlasné stanovisko, kde odporučilo vláde Slovenskej republiky (ďalej len „vláda SR“) schváliť navrhovaný Dodatok č. IV ku Koncesnej zmluve za tam určených podmienok, pričom vláda SR po prerokovaní predloženého materiálu vyslovila dňa 31.03.2010 súhlas s uzavretím Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve a uložila ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií SR predmetný dodatok uzavrieť, ktorý bol následne uzavretý v ten istý deň 31.03.2010, čím sa Slovenská republika zaviazala uhradiť spoločnosti Slovenské diaľnice, a. s. za 30 rokov v súhrne najmenej 9 miliárd Euro, ku škode Slovenskej republiky, avšak k realizácii Koncesnej zmluvy nedošlo a táto zanikla ku dňu 31.08.2010.

Lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Prezídia Policajného zboru, Úradu boja proti korupcii, Odboru boja proti korupcii XXXXX sp. zn. PPZ-328/BPK-B-2010 zo dňa 13.01.2011 bolo začaté trestné stíhanie za pokus obzvlášť závažného zločinu podvodu podľa § 14 odsek 1 k § 221 odsek 1, 4 písmeno a) Trestného zákona.
 
Ďalším uznesením vyšetrovateľa vyššie označenej policajnej súčasti sp. zn.  PPZ-328/BPK-B-2010 zo dňa 13.10.2011 bolo vznesené obvinenie XXXXX za pokus obzvlášť závažného zločinu podvodu podľa § 14 odsek 1 k § 221 odsek 1, 4 písmeno a) Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Vec je aktuálne vedená na Prezídiu Policajného zboru, Národnej kriminálnej agentúre, Národnej protikorupčnej jednotke, expozitúra XXXXX pod sp. zn. PPZ-287/NKA-PK-BA-2012.

Počas vyšetrovania boli vykonané výsluchy obvineného, svedkov, zabezpečené znalecké posudky, listiny a ďalšie dôkazy, na základe ktorých bol zistený nasledovný skutkový stav. 

Obvinený XXXXX k veci uviedol, že od začiatku roka 2010 pôsobil  na XXXXX ako XXXXX“ bol zmluvne uzavretý asi v apríli 2009, následne boli uzavreté tri dodatky k tomuto projektu a začali pracovať na Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve, ktorý mal predstavovať komerčné uzavretie projektu, mal byť sfinalizovaný harmonogram výstavby a jeho ekonomické parametre v takej štruktúre, aby bol financovateľný participujúcimi bankami. Bolo dohodnuté, že tento Dodatok č. IV mal byť podpísaný do 31.03.2010. Koncesionár však nezabezpečil finančné uzatvorenie projektu do tohto dátumu, pridružili sa aj ďalšie problémy spojené s odmietnutím schválenia úveru pre Euroópsku investičnú banku Euroópskou komisiou až do vyriešenia enviromentálnych otázok projektu.  Ministerstvo reagovalo výzvou pre koncesionára k riešeniu problémov s tým, že k ďalšiemu postupu v projekte dôjde po 31.08.2010, čo mohlo otvoriť priestor pre rokovanie o finálnej cene projektu s koncesionárom aj v zmysle odporúčaní sekcie a poradcov ministerstva. Záverečná štruktúra projektu a jeho financovanie boli od februára 2010 konzultované s Euroópskou komisiou v rámci konania o štátnej pomoci.  Už z týchto skutočností podľa vyjadrenia obvineného vyplýva, že by bolo dosť škandalózne predstúpiť pred analytikov Euroópskej únie s nejakým nedôveryhodným materiálom. Záverečná cena projektu 289 miliónov Euro bola dohodnutá viac ako niekoľko mesiacov pred uzavretím Dodatku č. IV a z praktického hľadiska tento dodatok musel minimalizovať ovplyvnenie tejto ceny v ďalšom procese. Umožňoval pokračovanie v rokovaní o ďalšom postupe v príprave projektu, ale nestanovoval definitívne uzavretie projektu, čoho dôkazom je aj vypovedanie Koncesnej zmluvy. Ako z výpovede obvineného ďalej vyplýva, príprava podkladov pre rokovanie vlády Slovenskej republiky prebiehala štandardným spôsobom až na moment, kedy Ministerstvo financií SR rozhodlo si vyžiadať dodatočné strategické podklady pre získanie ich pozitívneho stanoviska k materiálom predloženým na rokovanie vlády SR. XXXXX odmietla spracovanie podkladov v rozsahu požadovanom MF SR, ale neskôr došlo ku kompromisu a MDPT SR objednalo požadovaný strategicko-analytický materiál - „Aktualizácia analýzy výhodnosti“ od spracovateľov XXXXX, XXXXX., ktorí sa touto problematikou dlhodobo zaoberali a pracovali v pozícii subdodávateľa hlavného poradcu XXXXX XXXXX. Bolo spracovaných niekoľko variant riešení, odkonzultovaných s poradcami MF SR, ktorému sa materiál predložil. MF SR následne spracovalo stanovisko akceptovateľné pre vládu SR a pre pokračovanie procesu PPP projektu. 
Príprava, konzultácie k spracovávaniu materiálu až do jeho záverečnej verzie a predloženiu MF SR, na ktorých sa podieľalo vedenie MDPT SR, poradcovia, sekcie a ďalší experti, sú riadne zdokladované a nebolo teda potrebné, aby do nich ktokoľvek vykonal nejaký výrazný zásah. Obvinený poukazuje na skutočnosť, že variantné riešenia Analýz VfM boli úplne normálnym nástrojom priebežného hodnotenia výhodnosti projektov pre všetky tri balíky PPP a všeobecne bolo známe, že projekty PPP sú z finančného hľadiska drahšie ako projekty zabezpečované konvenčným spôsobom. Tieto dodatočné analýzy neboli vykonané na základe nejakých rokovacích poriadkov, jednalo sa o získanie nezáväzných názorov poradcov. Na túto skutočnosť aj poukazovali, že požiadavka tejto analýzy je nad rámec zákona a nebola predkladaná pri žiadnom z predchádzajúcich dodatkov ku Koncesnej zmluve.
 	Obvinený zároveň predložil doklady, ktoré podľa jeho názoru dokazujú, že on ani nikto iný XXXXX XXXXX nevykonával zmeny v ekonomických prepočtoch ani v jednom variante. Zároveň k znaleckému posudku z odboru informatiky uviedol, že on osobne neupravoval na počítači žiadne údaje v Aktualizácii analýzy výhodnosti, v normálnom pracovnom čase bola výpočtová technika k dispozícii všetkým zúčastneným členom pracovnej skupiny. K pohľadu na PPP projekty v porovnaní s konvenčnou metódou existuje niekoľko analýz dokazujúcich výhodnosť PPP projektov, napr. analýza  Výskumného ústavu dopravného v Žiline.  
Obvinený XXXXX XXXXX ďalej uviedol, že sa necíti byť vinným z predmetného trestného činu, na základe ním uvádzaných skutočností a dôkazov nachádzajúcich sa aj v spise nie je preukázané žiadne jeho podvodné konanie. 

	Z výpovede svedka a zástupcu poškodeného XXXXX vyplývajú skutočnosti uvedené aj v trestnom oznámení. Na základe verejného obstarávania projektu D1 bol vyhodnotením predložených ponúk vybratý uchádzač - skupina uchádzačov XXXXX. V danom prípade išlo o zákazku na PPP projekty pri výstavbe diaľnice, kde súkromný partner preberá určité riziká vyplývajúce z projektu a zabezpečuje na vlastné náklady a riziko plnenie činností súvisiacich s projektovaním, financovaním výstavby, výstavbou a prevádzkou bez prechodu vlastníctva diaľnice. Štát následne po jej výstavbe v dlhšom časovom období, v danom prípade 30 rokov, uhrádza súkromnému partnerovi platbu za dostupnosť ním vybudovanej diaľnice. Rozhodovanie o výbere formy verejného obstarávania závisí od ekonomickej výhodnosti formy, ale aj od ceny, ktorú by mal štát súkromnému partnerovi uhradiť pri PPP projekte, ktorú je potrebné porovnať s cenou pri konvenčnom modeli, v ktorom sú použité prostriedky štátneho rozpočtu. Z tohto dôvodu vláda SR uložila ministrovi financií predložiť stanovisko rezortu k otázke vplyvov realizácie projektov MDPT SR na výšku štátneho dlhu SR a k otázke ostatných vplyvov  na rozpočtovú politiku štátu. Na základe toho MDPT SR  v marci 2009 v zmysle zmluvy o poskytnutí poradenských služieb s XXXXX XXXXX., ju požiadalo o zabezpečenie vypracovania posúdenia tzv. hodnoty za peniaze, ako podklad pre stanovisko MF SR k návrhu na schválenie koncesnej zmluvy na projekt D1. Dňa 08.04.2009 spoločnosť XXXXX. predložila XXXXX analýzu „Vyhodnotenie výhodnosti ponuky víťazného uchádzača na PPP projekte D1, 1. balík“, ktorej cieľom bolo okrem iného vyčísliť rozdiely kvantitatívnych a kvalitatívnych zložiek cenovej ponuky víťazného uchádzača a ceny, ktorá by mohla byť dosiahnutá konvenčným spôsobom. Analýzou boli zistené rozdiely v prospech konvenčnej metódy obstarávania, ale po zvážení rizík došlo dňa 15.04.2009 k uzavretiu Koncesnej zmluvy medzi Slovenskou republikou, zastúpenou XXXXX a spoločnosťou založenou víťazným uchádzačom - XXXXX V nasledujúcom období sa ukázalo, že koncesionár nebol schopný dosiahnuť finančné uzavretie, ktoré bolo nevyhnutnou podmienkou nadobudnutia účinnosti Koncesnej zmluvy. Ako svedkyňa uviedla, navrhovaný Dodatok č. IV zasahoval výrazne do pôvodného znenia Koncesnej zmluvy, jeho uzavretie znamenalo v podstate uzavretie novej koncesnej zmluvy. Týmto dodatkom sa výrazne menili aj finančné parametre, návrh obsahoval zvýšenie ceny, tzv. ročnej platby za dostupnosť, preto bolo potrebné znovu posúdiť tzv. hodnotu za peniaze pre tento projekt.
Z tohto dôvodu MDPT SR opätovne požiadalo XXXXX, XXXXX o aktualizáciu analýzy koncom marca 2010, ktorú dňa 30.03.2010 prevzal XXXXX XXXXX, čo potvrdzuje preberací protokol. V aktualizovanej analýze sa nachádza vyhodnotenie výhodnosti ponuky koncesionára s dvomi variantmi realizácie projektu formou PPP so štátnou pomocou a bez štátnej pomoci porovnaním s konvenčným modelom verejného obstarávania. Podľa výsledkov aktualizovanej analýzy predstavuje rozdiel medzi výpočtom čistých súčasných hodnôt nákladov konvenčného modelu verejného obstarávania a formou PPP 546 mil. Euro a bez štátnej pomoci 873 mil. Euro. Vyhodnotenie výhodnosti ponuky Koncesionára v znení Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve vyšlo výrazne v neprospech výstavby formou PPP. Preverovaním dokumentov v septembri - októbri 2010 súvisiacich s Koncesnou zmluvou sa zistilo, že obsah Aktualizovanej analýzy bol po jej prevzatí na MDPT SR výrazne zmenený tak, aby došlo k zníženiu výrazného rozdielu medzi čistou súčasnou hodnotou nákladov na výstavbu projektu D1 vo forme PPP a vo forme konvenčného modelu verejného obstarávania. Po zásahoch do tejto aktualizovanej analýzy zostal síce konvenčný model naďalej výhodnejší, ale rozdiel medzi čistou súčasnou hodnotou nákladov formou PPP a konvenčného modelu sa znížil z 546 mil. Euro na 29 mil. Euro. Stanovisko MF SR bolo vypracované na základe takto pozmenenej aktualizovanej analýzy a odporučilo schváliť navrhovaný dodatok č. IV za tam určených podmienok, na základe čoho vláda SR vyslovila dňa 31.03.2010 súhlas s jeho uzavretím a bol uzavretý 31.03.2010. V tomto Dodatku č. IV sa Slovenská republika zaviazala uhradiť zo štátneho rozpočtu SR spoločnosti XXXXX v súhrne  9.128.155.000 Euro. Z dôvodu nesplnenia podmienok na finančné uzavretie koncesionárom však koncesná zmluva nenadobudla účinnosť a zanikla 31.08.2010.
Svedkyňa zároveň poukazuje na znenie stanoviska MF SR, na základe ktorého je dôvodný predpoklad, že stanovisko MF SR by v prípade predloženia nepozmenenej Aktualizovanej analýzy bolo negatívne, v dôsledku čoho by nedošlo k schváleniu Dodatku č. IV. Škodu  zároveň neuplatnila vzhľadom k zániku koncesnej zmluvy. 
Podľa vyjadrenia MDPT SR v podanom trestnom oznámení vznikla škoda vo výške 546 mil. Euro tvoriaca rozdiel medzi čistou súčasnou hodnotou nákladov na výstavbu D1 vo forme PPP a konvenčného modelu. 
V ďalšej výpovedi zástupkyňa poškodeného ale už okrem iného uviedla, že nevie sa vyjadriť, aké by bolo stanovisko MF SR v prípade hodnôt z Aktualizovanej analýzy, pretože išlo by len hypotézu. Zároveň uviedla, že škodu si neuplatňujú, keďže došlo k zániku Koncesnej zmluvy a nevie sa ani vyjadriť k jej výške v prípade nadobudnutia účinnosti Koncesnej zmluvy vzhľadom k ekonomickej kríze.  
 V priebehu následného vyšetrovania bolo doručené stanovisko XXXXX Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, ktorým doplnili podané trestné oznámenie, ale súčasne poukázali na skutočnosť, že aktualizovaná analýza bola len vstupom poradcu ministerstva, ktorý prezentoval svoj vlastný náhľad na výhodnosť ponuky koncesionára, čo vyplýva aj zo samotného jej obsahu. Akákoľvek analýza tohto typu je len teoretickým modelom a posúdením budúceho vývoja vopred neznámeho množstva rôznych nepredvídateľných udalostí, ktoré môžu mať zásadný vplyv na projekt. Aktualizovaná analýza je podkladom od externého poradcu, ktorý nemá žiadny právny mandát na vydávanie záväzných stanovísk, je len nezáväzným vstupom poradcu, ktorý mohlo ministerstvo použiť akýmkoľvek spôsobom, preto žiadna zmena alebo úprava alebo doplnenie dokumentu nemôže byť podľa názoru poškodeného neoprávneným konaním v zmysle právnych predpisov. Efektívne, hospodárne a transparentné nakladanie s verejnými financiami je v záujme štátu, a preto bolo potrebné pokúsiť sa o kvantifikáciu dopadov každého projektu PPP na verejné financie a zvážiť jeho výhodnosť v porovnaní s inými spôsobmi realizácie projektu, výhodnosť ponuky je však do značnej miery abstraktný pojem, ktorý môže pri tak zložitých procesoch byť kvantifikovateľný len na základe projekcií a pravdepodobnosti budúcich okolností, navyše je tu množstvo ťažko vyčísliteľných rizík ale aj benefitov. Len skutočná realizácia projektu môže preukázať efektívnosť vynaložených prostriedkov. Ďalej vyjadrenie konštatuje, že tento projekt bol posudzovaný aj Euroópskou investičnou bankou a Euroópskou bankou pre obnovu a rozvoj, ktoré nie sú primárne zamerané ne generovanie zisku a sú citlivé na posúdenie efektívnosti projektov a tie nevzniesli žiadne výhrady. Dodatok č. IV optimalizoval nastavenie Koncesnej zmluvy tak, aby zabezpečil finančné uzavretie projektu, čo zodpovedá obvyklej praxi iných Euroópskych štátov realizujúcich PPP projekty takého typu a veľkosti. Akákoľvek zmena Koncesnej zmluvy znamenajúca uzavretie novej koncesnej zmluvy by znamenala podľa platnej legislatívy neplatnosť takejto zmeny.      
Vyhodnotenie výhodnosti ponuky je legitímny podporný nástroj, ale nie je povinnou súčasťou rozhodovacieho procesu, poukazujúc na  § 19 odsek 15 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, podľa vyjadrenia poškodeného       MF SR nemá zákonný mandát ani povinnosť vyjadrovať sa k výhodnosti ponuky a vláda SR nie je stanoviskom MF SR viazaná.   

	Z výpovede svedka XXXXX vyplýva, že v predmetnom období pôsobil ako XXXXX spoločnosti XXXXX., ktorá ako subkontraktor XXXXX participovala na všetkých troch balíkoch PPP projektov a okrem iného vypracovali aj analýzy výhodnosti. V apríli 2009 vypracovali analýzu výhodnosti ponuky víťazného uchádzača pre projekt D1. 1. balík ku  Koncesnej zmluve. Následne boli uzavreté jej dodatky č. 1-3, ku ktorým však neaktualizovali analýzu výhodnosti, lebo tieto dodatky neupravovali cenu. Pri dodatku č. IV, ktorý mal meniť aj cenu projektu, po vyrokovaní komerčných podmienok,  najmä ceny, MDPT SR chcelo predložiť na MF SR podkladový materiál pre ich stanovisko ako prílohu vládneho materiálu pre schvaľovanie zmluvy, resp. Dodatku   č. IV. Objednávkou im MDPT SR zadalo aktualizáciu výhodnosti ponuky, na ktorú mali asi 2 týždne, pomáhali aj s technickými prílohami Dodatku č. IV ako finančného modelu, optimalizácie finančného modelu. Okrem neho sa na tom podieľali aj XXXXX a čiastočne aj XXXXX. Zástupcovia MDPT SR trvali na aktualizácii analýzy, ktorú ich spoločnosť vykonala tak, že v pôvodnej analýze zaktualizovali vstupy, ktoré sa menili Dodatkom č. IV.  Výsledkom bola tabuľka zmien a úprav, podľa ktorej sa javilo, že čistá súčasná hodnota platieb podľa PPP modelu bola o 546 miliónov Euro vyššia než podľa hypotetického konvenčného modelu.  V prípade PPP modelu bez štátnej pomoci by bol rozdiel 873 miliónov Euro v neprospech PPP projektov. Počas prípravy aktualizácie komunikovali s MDPT a projektovým tímom o postupe prác a výsledku, pravidelne ich informovali s tým, že podľa ich názoru nie je potrebné predkladať takýto materiál, nevyplýva zo žiadneho zákona a výsledkom bude negatívny rozdiel v nevýhodnosti PPP projektov.           XXXXX boli opakovane žiadaní zvážiť vstupy, aby ten rozdiel nevýhodnosti PPP projektov oproti konvenčnému modelu nebol tak výrazný, ale napriek tomu nedospeli k záveru, že vstupné predpoklady v aktualizácii budú zmenené. Finálnu verziu aktualizovanej analýzy odovzdali v dvoch tlačených verziách a tiež na CD nosiči, preberací protokol podpísal on a XXXXX. XXXXX. Z kópie im zaslaného e-mailu vedeli, že MDPT predložilo pracovnú verziu svojho materiálu MF SR s rozdielom, ktorý vypočítala XXXXX. a reakcia MF SR bola taká, že rozdiel v neprospech  PPP projektov je významný, či  teda ide o finálnu verziu. Z reakcie  MF SR bolo zrejmé, že stanovisko MF SR by bolo za takých okolností k PPP projektom nesúhlasné.  
Ich spoločnosť bola súčasne príjemcom e-mailovej komunikácie, ktorou bola poskytnutá finálna verzia MDPT SR pre MF SR. Prostredníctvom nej videli, že niektoré vstupy sa nezhodovali s tými, ktoré použila ich spoločnosť a bolo im jasné, že MDPT SR sa nestotožnilo s niektorými predpokladmi ich spoločnosti, najmä výšky stavebných a prevádzkových nákladov, hodnoty možnosti zisku z refinancovania. Pozmenená analýza odišla na MF SR z e-mailu XXXXX ako XXXXX. Na základe takto pozmenenej analýzy nasledovalo vypracovanie stanoviska MF SR pre vládu, ktorá Dodatok č. IV schválila.  
V ďalšej výpovedi svedok XXXXX naviac uviedol, že upozornili projektový tím, že nie je potrebné predkladať taký materiál, pretože pred rokom vypracovali analýzu a keďže vedeli aké zmeny boli vyrokované v Dodatku č. IV, vedeli, že aktualizácia analýzy bude v neprospech PPP projektov, pretože sa zvyšovala cena. Navyše vláda SR nerozhodovala striktne podľa stanoviska MF SR, XXXXX. Po vyhotovení aktualizácie analýzy upozorňovali na čítanie tohto materiálu v jeho celosti, rovnako upozorňovali na to, že výsledok analýzy zarátava platby alebo náklady, ktoré by pri klasickom spôsobe výstavby boli nákladom štátneho rozpočtu a spájali sa s platbami alebo benefitmi, ktorých priamym príjemcom nie je štátny rozpočet, teda socioekonomické vplyvy. Poukázal na skutočnosť, že skoršie nabiehanie týchto benefitov pri realizácii PPP projektu pôsobilo v prospech tejto metódy, pretože by sa využívali už v období, kedy by podľa klasického spôsobu realizácie výstavby ešte nenastali. Po schválení Dodatku č. IV sa vyskytovali problémy finančné, technické a enviromentálne, ktoré koncesionár navrhol riešiť nevýhodným a netransparentným spôsobom pre štát,  preto sa tieto návrhy neschválili a nová vláda SR ukončila zmluvu. Svedok ďalej uvádza, že poukazovali na vysokú hypotetickosť celej analýzy, bolo potrebné zvoliť toľko závažných predpokladov, ktoré by v praxi neboli nikdy overené, pretože rovnaká cesta by nebola postavená súčasne oboma spôsobmi. Z jeho výpovede zároveň vyplýva, že aktualizovanú analýzu zaslali e-mailom vo verzii doc., takže každá osoba, ktorá dostala dokument, mohla po jeho tvorení urobiť zmeny v jeho obsahu. 

	V podstate rovnaké skutočnosti uviedol aj svedok XXXXX, XXXXX XXXXX., ktorý sa podieľal na vypracovaní analýzy a jej aktualizácii. Rovnako poukázal na požiadavku MF SR, aby v rámci ich stanoviska ku koncesnej zmluve MDPT predložilo analýzu hodnoty za peniaze (VfM), čo znamenalo porovnať scenár platby pri PPP a hypotetický scenár platby klasickým spôsobom. V princípe sa pri dodatku menila cena v rámci koncesnej zmluvy a časový posun výstavby spojený s posunom úrokových sadzieb. Svedok potvrdil, že výsledky predbežnej aktualizovanej analýzy s rozdielom rádovo 500 miliónov Euro v neprospech PPP projektu, ktorá bola aj ich finálnou verziou, konzultovali so zástupcami MDPT. XXXXX. XXXXX sa ich dotazoval na dôvod tak výrazného rozdielu a zisťoval možnosť prehodnotiť vstupné predpoklady, aby rozdiel nebol tak významný. Vysvetlili mu metodológiu ich výpočtov a túto verziu predložili ako finálnu. O výsledku informovali aj zástupcov MF SR, najmä komunikovali s XXXXX. Svedok uviedol, že postoj MF SR k tejto aktualizácii podľa vyjadrenia XXXXX bol asi taký, že v tejto forme to na MF SR neprejde. Aktualizovanú analýzu v tlačenej verzii aj na CD formáte odovzdali XXXXX, ktorý ich               e-mailovou komunikáciou informoval, že oni na MDPT SR použijú iné predpoklady výpočtov a takto zmenenú analýzu zašlú na MF SR, na čo už ich spoločnosť nereagovala. V roku 2010 po voľbách ich kontaktovali noví zástupcovia MDPT SR, oni zopakovali svoj pohľad na Dodatok č. IV, s ktorým sa stotožnili, následne ešte prebehli nejaké rokovania s koncesionárom aj vo vzťahu k cene, ale márnym uplynutím doby na finančné uzatvorenie projektu asi 31.08.2010 skončila platnosť zmluvy. 
V ďalšej výpovedi svedok  poukázal na skutočnosť, že analýza nie je znalecký posudok, v ktorom znalec pracuje s vlastnými predpokladmi, oni vychádzali z podkladov z MDPT SR, ktoré spracovali do výpočtu, ale išlo vždy o hypotetický výpočet s predpokladmi z MDPT, ktoré ich mohlo zmeniť. 

	XXXXX potvrdil, že ako XXXXX exkluzívne spolupracujúci s XXXXX bol zodpovedný za koordináciu poradenského tímu a kontaktnou osobou pre MDPT SR.  Pôvodnú analýzu z roku 2009 realizovali na základe zmluvy medzi MDPT SR a XXXXX, aktualizáciu analýzy realizovala XXXXX. mimo rámca tejto zmluvy, na základe osobitnej objednávky od ministerstva. Oni mali pripraviť celú zmluvnú dokumentáciu, t. j. samotné znenie Dodatku č. IV, vrátane jeho príloh, záručnú zmluvu. K samotnej aktualizovanej analýze svedok uviedol, že bola vstupom poradcu, ktorý si objednalo MDPT SR, išlo o poradenstvo subjektu, ktorý nepôsobí ako štátna organizácia, subjekt verejnej správy, alebo znalec poskytujúci záväzné a nespochybniteľné stanovisko k výhodnosti zmlúv, alebo k otázkam výhodnosti dopravy ako takej, aj v samotnej aktualizácii analýzy výhodnosti poradca na viacerých miestach deklaruje rôzne výhrady k presnosti vlastnej analýzy, napr. časť dôležité upozornenie. Na uvedenú problematiku riešenú v tejto aktualizácii je možné pozrieť sa z rôznych pohľadov a s použitím rôznych východísk, pričom správnosť a korektnosť ktoréhokoľvek z nich nebolo možné v danom momente odhadnúť. Materiál o výhodnosti zmluvy nebol podľa zákona povinnou súčasťou dokumentácie pre schválenie Dodatku č. IV, podľa jeho názoru cena v tej dobe zodpovedala projektu vzhľadom k finančnej kríze, preto sa im zdalo ako poradcom vhodné projekt časovo posunúť a rokovať o úprave podmienok ďalej, ale išlo o ich odborný názor. Podľa jeho názoru nemožno v danom prípade hovoriť o škode, lebo projekt nebol realizovaný, napriek podpisu dodatku č. IV stále bola možnosť zrušiť ho, jeho uzavretie nebolo finálnym aktom znamenajúcim neodvratnú realizáciu projektu za stanovených podmienok, aj v prípade jeho realizácie by išlo o obrovský diaľničný projekt s významnými, ťažko vyčísliteľnými socioekonomickými benefitmi. Zároveň svedok poukázal na materiál predložený na vládu neskôr v máji 2010, ktorý spracoval MDPT SR v spolupráci s Výskumným ústavom dopravným v Žiline, v ktorom bol vyjadrený ešte pozitívnejší názor na realizáciu PPP projektov jasne preukazujúci rozdielnosť náhľadu na kategóriu výhodnosti. Aj z jeho výpovede vyplýva, že dlhšie upozorňovali v komunikácii zástupcov MF SR, aby nevyžadovali VfM. Svedok potvrdil, že videl minimálne dve aktualizácie analýzy výhodnosti, a to z XXXXX. a od MDPT SR, ale nemal vedomosti, že údaje zmenil           XXXXX. XXXXX. Jeho e-maily z 30.03.2010 si vysvetlil ako snahu oddeliť XXXXX, XXXXX. ako autora dokumentu od aktualizácie predloženej MDPT SR, keďže boli v nej použité iné predpoklady. 
	Z výpovede svedka XXXXX vyplýva, že pôsobil na XXXXX XXXXX XXXXX. Jeho úlohou  bola predovšetkým príprava rozpočtu sekcie, kontrola faktúr, pri projekte D1-1. balík, mal na starosti faktúry od poradcu XXXXX. Na základe požiadavky XXXXX vypracoval objednávku na aktualizáciu analýzy, jej obsah bol dohodnutý so zástupcami MF SR prostredníctvom e-mailovej komunikácie, ktorú on dostával v kópii. Pre účely fakturácie práce spoločnosti XXXXX.  podpísal preberací protokol na aktualizáciu analýzy, ktorú ale fyzicky neprevzal, on si ju našiel na pracovnom stole, ale nevie, kto ju tam nechal. Predmetnú analýzu neštudoval, pretože ide o náročnú záležitosť, tejto problematike nerozumie, o existencii dvoch analýz sa dozvedel až z tlače. Po predložení e-mailovej komunikácie svedok uviedol, že si spomína, že hľadali nejaké štátne expertízy, ale nevie výsledok. Z hľadiska obsahovej stránky on nezasahoval do procesu tvorby aktualizácie a podkladového materiálu. Do počítača XXXXX svedok nemal prístup v jeho neprítomnosti, ani do jeho kancelárie.

	XXXXX, zamestnankyňa XXXXX, k veci uviedla, že do jej pracovnej náplne patrí metodické riadenie PPP projektov, klasické vnútrorezortné a mimorezortné pripomienkové konania a príprava materiálov na porady vedenia ministerstva a rôzne stanoviská a informácie pre ministra týkajúce sa PPP projektov. Konkrétne na skutočnosti týkajúce sa realizácie projektu Dodatku      č. IV si nespomína, finančnej agende sa nevenuje, nespomína si, aby mala k dispozícii aktualizovanú analýzu výhodnosti ponuky, do počítača XXXXX nemala prístup, v čase jeho neprítomnosti nikdy do jeho kancelárie nechodili, mal tam sekretárku.  
    
Z výpovede svedka XXXXX vyplýva, že v predmetnej dobe pôsobil na XXXXX ako XXXXX, ktorá riešila reformu daňovej a colnej správy a agendu PPP projektov. Ich sekcia vypracovala metodiku, podľa ktorej sa postupovalo pri hodnotení PPP projektov, tvorilo ju viac dokumentov upravujúcich postup v jednotlivých fázach realizácie takého projektu, nachádzali sa na web stránke MF SR. Podľa tejto metodiky je zodpovedným za predkladanie materiálov súvisiacich s daným projektom verejný obstarávateľ a MF SR plnilo striktne vymedzenú úlohu posúdiť, či daný projekt spĺňa náležitosti, ktoré metodika definovala a vyhodnotiť jeho vplyv na verejné financie. Týkalo sa to aj projektu D1-balík 1, pri ktorom do riadiaceho výboru za ministerstvo boli prizývaní XXXXX XXXXX XXXXX.
Svedok potvrdil, že zaslal XXXXX podklady v zmysle metodiky potrebné k riadnemu a včasnému stanovisku MF SR  k Dodatku č. IV, ten ich navrhol zúžiť, s čím on nesúhlasil. Videl viacero aktualizácií analýzy, čakali na finálnu, ktorej ale príjemcom nebol, pretože kontaktnou osobou na uvedené prepočty bol XXXXX Pre nich boli podstatné konečné verzie dokumentov z MDPT SR, na základe ktorých sa vypracovalo stanovisko MF SR. K vyjadreniu XXXXX v e-maily zo dňa 30.03.2010 k aktualizácii analýzy s hodnotami, podľa ktorých bol konvenčný model výhodnejší o 546 mil. Euro ako PPP projekt, svedok uviedol, že komunikácia potvrdzuje, že MDPT SR stále nepredložilo konečné verzie všetkých dokumentov. Vyjadrenie pána XXXXX, že aktualizácia z poobedia je pre MF SR neprijateľná, bola jeho vyjadrením. 
Z výpovede svedka zároveň vyplýva, že v stanovisku MF SR sa posudzovala realizácia PPP projektu komplexnejšie, nielen cez VfM. Dôvody, pre ktoré bolo stanovisko MF SR odporúčacie sú uvedené v danom dokumente, kde MDPT SR identifikovalo viacero zásadných výhod realizácie formou PPP projektu, ktoré nebolo možné kvantifikovať a sú uvedené príkladom, až na základe týchto výhod MF SR konštatovalo, že je možné realizovať projekt formou PPP za predpokladu kladného rozhodnutia Euroópskej komisie s poskytnutím štátnej záruky Euroópskej investičnej banke (ďalej EIB).      

	XXXXX, XXXXX XXXXX, uviedla, že ich úlohou je metodika zaúčtovania PPP projektov do štátneho dlhu a deficitu štátneho rozpočtu ako aj zabezpečovanie štátnych záruk.  V období realizácie projektu PPP D1 - 1. balík ich sekcia pripravovala podklady pre sekciu XXXXX, ktorá pripravovala finálne stanovisko MF SR, rovnako pracovali aj na oblasti poskytnutia štátnych záruk. Po nástupe novej vlády bola problematika PPP projektov presunutá na Sekciu štátneho výkazníctva od 01.09.2010. Svedkyňa uviedla, že z informácie pre ministra vypracovala časť týkajúcu sa EIB, sumarizáciu najvýznamnejších parametrov dodatku vytvoril              XXXXX. S aktualizovanou analýzou výhodnosti neprišla do kontaktu, videla len finálnu tabuľku, ktorá bola súčasťou materiálu predloženého vláde SR. O existencii viacerých verzií aktualizovanej analýzy sa dozvedela až z tlače. 

	XXXXX k veci uviedol, že v mene XXXXX, poskytoval MF SR poradenské služby v oblasti PPP projektov. Vo vzťahu k procesu schvaľovania Dodatku č. IV v marci 2010 sa zúčastňoval niektorých rokovaní medzi MDPT SR a zástupcom koncesionára, na základe čoho získaval pre MF SR poznatky o vývoji dohody, ktorá sa následne pretavila do dodatku č. IV a zároveň v otázkach súvisiacich s poskytnutím bezodplatnej štátnej záruky za financovanie EIB. Záverečných rokovaní k tomuto dodatku sa už nezúčastnil, iba rokovaní týkajúcich sa záručnej zmluvy. Jeho úlohou bolo pripraviť návrh s tým, že vstupy týkajúce sa vplyvu PPP projektu na dlh a deficit verejnej správy a k problematike záručnej zmluvy poskytovala sekcia štátneho výkazníctva a vstupy o vplyve na rozpočtovú politiku vlády Sekcia rozpočtovej politiky. Konečné znenie stanoviska   MF SR bolo tvorené zo vstupov jednotlivých sekcií a návrhu jeho vstupov týkajúcich sa oblastí Sekcie stratégie. Poradenstvo poskytoval na základe pokynov a inštrukcií XXXXX. 
Po predložení e-mailovej komunikácie svedok uviedol, že aktualizáciu VfM, ktorú zaslal XXXXX XXXXX, postúpil XXXXX. Potvrdil, že do informácie pre ministra uviedol, že predložená aktualizácia posúdenia výhodnosti realizácie projektu neprináša lepšiu VfM ako realizácia klasickým spôsobom, naopak je výrazne nevýhodnejšia, vychádzal z podkladov a informácií, ktoré mal v danom čase k dispozícii. K následnému stanovisku pre XXXXX, že poobedňajšia verzia aktualizácie je pre MDPT SR neprijateľná, svedok uviedol, že je možné, že vychádzal zo záveru neprijateľnosti, aby MDPT SR predložilo na rokovanie vlády SR návrh projektu, v ktorom by nepreukázalo jeho výhodnosť, ale mohlo sa to viazať aj na niečo iné, už si to nespomína. Ak by MDPT SR samo neidentifikovalo ďalšie prínosy projektu potvrdzujúce jeho výhodnosť, navrhol by s takýmto projektom nesúhlasiť. Takými mohli byť napr. významné prínosy k rastu HDP, rastu zamestnanosti, multiplikačné efekty. Z výpovede svedka ďalej vyplýva, že poslednú verziu aktualizácie analýzy odovzdal XXXXX s upozornením, že MDPT SR vykonalo zmenu, on žiadne zmeny konkrétnych hodnôt v aktualizácii analýzy nedohodol.  
Analýza tvorila nepovinnú súčasť stanoviska MF SR.   

	XXXXX k veci uviedol, že v predmetnom období pôsobil vo funkcii XXXXX. Po schválení možnosti financovania výstavby diaľnic prostredníctvom Eurofondov a definitívnom zistení, že objem disponibilných zdrojov na ich financovanie je nedostatočný pre akútne potreby SR, pristúpil k zabezpečeniu financovania výstavby diaľnic aj formou PPP. Tento proces svedok vo výpovedi podrobne popísal, bol zložitý a po ukončení medzinárodného tendra viedli asi so štyrmi uchádzačmi koncesný dialóg, s víťazným uchádzačom bola podpísaná Koncesná zmluva a následne prebiehal proces finančného uzatvorenia, ktoré oprávňuje koncesionára začať s vlastnou výstavbou, uplynie spravidla 1,5 až 3 roky. Z výpovede svedka vyplýva, že v danom prípade finančné uzatvorenie výrazne skomplikovala svetová finančná kríza, v dôsledku ktorej likvidita angažovaných bánk výrazne poklesla. Z toho dôvodu boli priebežne podľa vývoja situácie uzatvárané aj dodatky Koncesnej zmluvy. K Dodatku č. IV svedok uviedol, že pokiaľ si spomína, bol uzatvorený za účelom predĺženia termínu finančného uzatvorenia. Bolo zrejmé, že v dôsledku krízy nie je možné finančné uzatvorenie dosiahnuť v stanovenom čase a základným záujmom štátu bolo masívne pohnúť s výstavbou diaľnic, preto boli ústretoví, aj s cieľom zvýšiť takto v čase krízy zamestnanosť a HDP. Ak došlo k zmene ceny, tak len na základe pravidiel stanovených v súťažných podkladoch a definovaných v Koncesnej zmluve. Prvé uznesenie vlády SR o postupe PPP v roku 2007 predkladal XXXXX a tam definoval, že vláda musí schváliť Koncesnú zmluvu a jej dodatky pred podpisom, pretože sú to obrovské projekty a je nevyhnutné, aby sa s nimi vláda SR stotožnila, až po jej schválení XXXXX 
Ako XXXXX bol informovaný o viacerých variantných riešeniach, o čom analýzy sú, pretože odrážajú hypotetický stav. Akákoľvek analýza je hypotéza, ktorá nesúvisí s budúcimi platbami štátu, tieto boli výsledkom medzinárodného tendra a analýza na ne nemala žiadny vplyv.               Na konkrétnu e-mailovú komunikáciu si svedok nespomína, pamätá si, že MF SR žiadalo aktualizáciu analýzy výhodnosti ponuky. Podklady pre stanovisko MF SR pripravovala XXXXX a poradca, s materiálom bol oboznámený. Existovalo viac variantných riešení aktualizácie analýzy výhodnosti, ktoré prinášajú rozdiel od +210 do -500, ale nespomína si, aby bol informovaný o konkrétnych číslach z aktualizácie vyhodnotenia výhodnosti. Neboli stanovené nejaké konkrétne hodnoty akceptovateľné pre MF SR, analýzy vždy považuje za definovanie hypotetického stavu. On konkrétne s XXXXX nekonzultoval žiadnu analýzu a myslí si, že samotná aktualizácia analýzy výhodnosti nemala na schválenie podpisu Dodatku č. IV žiadny vplyv, pretože sa jedná o hypotetický stav. O zmene hodnôt v aktualizácii analýzy výhodnosti XXXXX nemá žiadne vedomosti, podľa jeho názoru sa to nedá, lebo ide o know-how XXXXX, XXXXX., do ktorého by sa nemalo zasahovať. 

	Z výpovede svedka XXXXX je zrejmé, že v predmetnom období pôsobil ako XXXXX. Metodiku realizácie PPP projektov vypracovalo     MF SR, nebolo však úlohou ministerstva realizovať prepočty parametrov projektu, vzhľadom na rozsah projektu ministerstvo ani nedisponovalo takou výpočtovou kapacitou. Pri predkladaní stanoviska vláde SR ministerstvo plnilo formálnu úlohu, zadministrovalo podklady z MDPT SR. Bolo na rozhodnutí vlády SR, aké stanovisko zaujme. Svedok si pamätá, že Dodatok č. IV menil cenu projektu tak, že sa im podarilo dohodnúť na zdieľaní refinančného zisku, ktorý by vznikol v prípade, ak by sa v budúcnosti úrokové sadzby, za ktoré si koncesionár požičiaval prostriedky, znížili, čím by klesla aj cena, ktorú by štát platil koncesionárovi za dostupnosť. V tom prípade by sa parametre výhodnosti zmenili v prospech PPP projektu. O podkladoch potrebných pre vypracovanie stanoviska MF SR rozhodol XXXXXXXXXX. XXXXX a vyplývali z metodiky. Svedok s aktualizáciou analýzy výhodnosti s rozdielom 546 mil. Euro nebol oboznámený, videl tú, ktorá bola podkladom pre ich stanovisko. Zároveň uviedol, že v súčasnosti je hypotetické sa vyjadrovať k ich stanovisku v prípade aktualizácie analýzy výhodnosti, akú predložila XXXXX., zrejme by bolo ich stanovisko z hľadiska štruktúry podobné, zmenili by sa čísla. Vláda SR môže rozhodnúť akokoľvek. Podmienky s koncesionárom museli byť vyrokované pred schvaľovaním Dodatku č. IV, v tej dobe panovala všeobecná zhoda vo vládnej koalícii aj na vláde SR, že vzhľadom na hĺbku finančnoekonomickej krízy a celkových možností štátneho rozpočtu SR a akútnej potreby dobudovania cestnej infraštruktúry SR, ktorá by bola katalyzátorom ekonomického rastu, by bola forma financovania diaľnic cez PPP vhodná. Ako svedok uviedol, jemu analýza poskytla stručný prehľad o parametroch projektu, ale si uvedomuje, že robiť predikcie a porovnávanie scenárov v horizonte budúcich 30 rokov  je často veľkou alchýmiou. 

Z výpovede svedka XXXXX vyplýva, že v predmetnom období pôsobil na MDPT SR XXXXX. Ku Koncesnej zmluvy prebiehali rokovania na viacerých úrovniach - technickej, právnej a finančnej. V súvislosti s vyhodnotením výhodnosti projektu svedok uviedol, že podľa jeho názoru vyhodnotenie výhodnosti projektu ešte neexistujúceho na obdobie 30 rokov je vysokým stupňom fikcie, každá takáto štúdia je dobre mieneným odhadom, ale nemusí sa vôbec zhodovať s názorom iného subjektu. Na konkrétnu komunikáciu v súvislosti s uzavretím Dodatku č. IV si svedok pre odstup času nespomína, on komunikoval predovšetkým s bankami. 

	XXXXX, XXXXX. potvrdil, že v rokoch 2006-2010 bolo prioritou vlády SR urýchliť výstavbu diaľničnej siete. Na tento účel vláda rozhodla preskúmať aj financovanie diaľnic cez PPP projekty, prostredníctvom ktorých bol úspešne zrealizovaný projekt na R1 a boli pripravené ešte dva balíky PPP projektov v úsekoch diaľnice D1. Rozhodnutím novej vlády SR však bolo, že dokončenie D1 sa nebude realizovať formou PPP projektu. Na konkrétne okolnosti podpisu Dodatku     č. IV ku Koncesnej zmluve si pre odstup času svedok nespomínal, po nahliadnutí do materiálu z rokovania vlády SR uviedol, že aj pri rokovaniach o R1 boli svedkami neustálych zmien zo strany koncesionára, ktorý menil finančné podmienky, a preto pristupovali k rôznym hodnoteniam, analýzam a podpisu rôznych dodatkov, z toho dôvodu podobnú procedúru pri D1 nepovažuje za čudnú. Táto forma financovania diaľnic vychádzala z programového vyhlásenia vlády SR 2006. Samotnú procedúru riešilo MF SR spoločne s MDPT SR. Pre odstup času si nespomína na materiál predkladaný vláde SR, ale predpokladá, že bol predložený ministrom dopravy spoločne s ministrom financií. Po nahliadnutí do Stanoviska MF SR svedok uviedol, že Stanovisko MF SR bolo dôležité a relevantné z hľadiska pohľadu verejného dlhu a deficitu. Z akých konkrétnych materiálov Stanovisko MF SR vychádzalo svedok nemá vedomosti a o nejakých problémoch s analýzou sa dozvedel až z médií.  
Z výpovede svedka zároveň vyplýva, že pri vážnych projektoch si vláda SR priberá rôzne často nadnárodné poradcovské spoločnosti za účelom získania čo najväčšieho počtu informácií o výhodnosti alebo nevýhodnosti projektu. Stanoviská však nemajú charakter záväzného právneho predpisu a zodpovednosť v konečnom dôsledku nesie vláda pri rozhodovaní. V rámci vlády SR existuje aj krížová kontrola vo veciach dokumentov, existuje medzirezortné pripomienkové konanie, takže nefunguje to takým spôsobom, že by si niekto niečo vymyslel a komplexný kontrolný mechanizmus by na to neprišiel.     

    	V priebehu vyšetrovania boli zabezpečené aj listinné dôkazy súvisiace s predmetnou Koncesnou zmluvou. 

	Víziou stratégie rozvoja dopravy Slovenskej republiky do roku 2020 vychádzajúcou z programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky z augusta 2006 je do roku 2020 zabezpečiť kvalitnú, dostupnú a integrovanú dopravnú infraštruktúru, ktorá podporí sociálnu inklúziu prepojením menej rozvinutých regiónov k nadradenej infraštruktúre a zabezpečí medzinárodnú konkurencieschopnosť SR aj s využitím jej geografického potenciálu ako tranzitnej krajiny. Dokončenie výstavby úsekov diaľnice D1, D2, D3 v dĺžke 654 km, predovšetkým dostavby diaľnice D1 v trase XXXXX-Žilina-Prešov-Košice-hranica SR/Ukrajina, patrí medzi jednu z priorít v oblasti cestnej infraštruktúry. Ako je v predmetnom materiáli konštatované, na realizáciu tejto stratégie nepostačujú zdroje EÚ a štátneho rozpočtu, preto dôležitým zdrojom financovania je forma verejno-súkromného partnerstva. Prínosom projektov PPP je možnosť rozvoja dopravnej infraštruktúry v podstatne kratšom časovom období, vzhľadom na disponibilnosť verejných zdrojov, možnosť previesť časť rizík na koncesionára, možnosť zahrnutia projektovania do koncesie. Z týchto dôvodov jedným z prijatých opatrení  bolo finančné uzatvorenie zostávajúcich balíkov č. 1 a č. 3 na diaľnici D1 v rámci PPP v súlade s uznesením vlády SR č. 753/2007 a ďalšími následnými uzneseniami a realizácia projektov dopravnej infraštruktúry v rámci PPP v súlade s týmto uznesením vlády SR. 

Uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 753 zo dňa 05.09.2007 k postupu výstavby vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry formou PPP schválilo predpokladaný harmonogram realizácie projektu PPP diaľnice D1 v úsekoch Dubná Skala až Jablonov a uložilo ministrovi financií predložiť na rokovanie vlády a ostatným dotknutým subjektom stanovisko rezortu k otázke vplyvov realizácie projektov MDPT SR podľa tohto uznesenia na výšku štátneho dlhu SR a k otázke ostatných vplyvov na rozpočtovú politiku štátu a súčasne uložilo ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií v spolupráci s ministrom financií predložiť na rokovanie vlády definitívne znenie zmluvnej dokumentácie s potenciálnymi víťazmi procesu verejného obstarávania s konečnou analýzou rizík projektu a jeho vplyvov na verejné financie. 

Výsledkom verejného obstarávania bola Koncesná zmluva na projektovanie, výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu úsekov diaľnice D1: Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce-Jablonov a Fričovce-Svinia uzavretá medzi Slovenskou republikou, zastúpenou MDPT SR ako verejným obstarávateľom a spoločnosťou XXXXX. ako koncesionárom dňa 15.04.2009, na základe predchádzajúceho súhlasu vlády SR uznesením č. 293 zo dňa 15.04.2009.

Súčasťou zabezpečených dôkazných materiálov je vyhodnotenie výhodnosti ponuky víťazného uchádzača na PPP projekte D1-1. balík z apríla 2009, v ktorom sú analyzované hlavné rozdiely medzi dvomi spôsobmi obstarania projektu a porovnaná  cena vysúťažená v rámci verejného obstarávania koncesie na projekt D1 s hypotetickou cenou, ktorá by bola dosiahnutá konvenčným spôsobom zabezpečovania činnosti v rámci predmetu zákazky. V metodológii porovnávania je konštatované, že bolo vykonané metódou vyjadrenia čistej súčasnej hodnoty peňažných tokov, ktoré sú pri PPP reprezentované vysúťaženou cenou a bolo potrebné ich upraviť iba o málo skutočností. Ale akákoľvek cena dosiahnuteľná klasickým obstarávaním  nie je potvrdená skutočnou ponukou a jej odhad je preto do veľkej miery založený na subjektívnych predpokladoch a očakávaniach. Z tejto analýzy porovnaním jednotlivých konkretizovaných ukazovateľov a následne celkovej čistej súčasnej hodnoty nákladov pri PPP metóde bola zistená suma 2.140 miliónov Euro a pri konvenčnom modeli suma 2.255 miliónov Euro. Znamenalo to, že diskontovaná hodnota budúcich upravených nákladov verejného sektora je pri alternatíve PPP modelu nižšia oproti alternatíve konvenčného obstarávania prác o 115 mil. Euro. Nekvantifikovateľné rozdiely a výhody plynúce z modelu PPP, svedčia o jeho výhodách aj so zreteľom na špecifické časy, kedy je potrebné mobilizovať hospodárstvo a podporovať rastové stimuly. 
Zásadným zdrojom hodnoty PPP projektu D1 oproti konvenčnému modelu je hodnota skoršieho nábehu socioekonomických benefitov v porovnaní dvoch modelov je to až 593 miliónov Euro.

 	K tejto Koncesnej zmluve boli uzavreté dodatky č. 1 zo dňa 20.05.2009, č. 2 zo dňa 22.10.2009, č. 3 zo dňa 03.03.2010, ktoré súviseli s termínmi a podmienkami prípravných prác a ďalšími skutočnosťami. 

Zo zabezpečených listín ďalej vyplýva, že minister dopravy, pôšt a telekomunikácií predložil na rokovanie vlády SR dňa 31.03.2010 návrh na schválenie Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve vo verejnom obstarávaní koncesie na projektovanie, výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu diaľnice D1 Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce-Jablonov, Fričovce-Svinia projekt PPP“ aj s jeho prílohami. Z informácie ako súčasti predkladaného materiálu je zrejmé, že potreba uzavretia tohto dodatku vyplynula zo vzájomných rokovaní zástupcov rezortu dopravy, pôšt a telekomunikácií a koncesionára. Dodatok predstavuje formálne zavŕšenie projektu, tzv. komerčné uzavretie, ktoré finalizuje harmonogram, termíny a ekonomické parametre projektu v štruktúre, ktorá je financovateľná participujúcimi bankami a akceptovateľná zo strany vlády SR. Prílohou materiálu je dodatok č. IV vrátane príloh dodatku (ustanovenia o refinancovaní, optimalizačný protokol Finančného modelu, protokol úpravy Základnej ročnej platby za dostupnosť v Deň nahradenia a ďalšie) a stanovisko MF SR pre vládu SR k návrhu dodatku č. IV (konečná analýza rizík projektu a jeho vplyvov na verejné financie). 
V doložke vplyvov na verejné financie PPP Projekt „D1-1 (1.balík)“ je predpokladaná celková nominálna čiastka vyplatená zo štátneho rozpočtu SR za     30 rokov trvania koncesie vo výške 9.128.155.000 Euro, pričom sa projekt opiera o financovanie EIB, pre ktoré je podmienkou záruka. V materiáli sú zároveň predpokladané ročné výnosy z výberu mýtnych poplatkov, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu, výnosy z dane z právnických osôb, ako aj konštatované odhady vplyvov na obyvateľov, životné prostredie, zamestnanosť a podnikateľské prostredie.     
Podľa stanoviska MF SR pre vládu SR k návrhu na uzavretie Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve vo verejnom obstarávaní koncesie na projektovanie, výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu diaľnice D1 Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce- Jablonov, Fričovce-Svinia, projekt PPP“ ako prílohy predkladaného materiálu, vychádza z návrhu dodatku č. IV a priložených dokumentov, ktoré boli MF SR predložené dňa 30.03.2010. Z hľadiska vplyvu na schodok a dlh verejnej správy z pohľadu metodiky ESA 95 náklady výstavby PPP projektu diaľnice D1 neovplyvnia schodok a dlh verejnej správy v rokoch pred jej uvedením do prevádzky, až od momentu začatia poskytovania služieb koncesionárom sa budú musieť do výdavkov kapitoly MDPT SR zahrnúť platby koncesionárovi, pričom MF SR dôrazne upozornilo, že uzatvorením dodatku č. IV sa v prípade dosiahnutia finančného uzatvorenia do 30.04.2010 MDPT SR zaviaže uhrádzať významné čiastky za koncesionárom poskytované služby.
 	Nevyhnutnou podmienkou realizácie PPP projektu je zabezpečenie potrebného financovania, ktoré si vzhľadom k náročnosti projektu vyžaduje signifikantnú účasť EIB, požadujúcou poskytnutie záruky. V súvislosti s návrhom záručnej zmluvy  MF SR upozornilo, že schválenie dodatku č. IV neznamená poskytnutie štátnej záruky alebo súhlas s jej poskytnutím, ktorý je podmienený dodržaním osobitného postupu stanoveného zákonom o štátnom dlhu a štátnych zárukách.  
Zároveň je v stanovisku konštatované, že finálne posúdenie hodnoty za peniaze je nevyhnutným predpokladom pre rozhodnutie verejného obstarávateľa PPP projektu o tom, či je projekt na základe navrhovaných podmienok vhodné realizovať formou PPP alebo nie. MDPT SR pristúpilo v súlade s požiadavkou MF SR k aktualizácii vyhodnotenia výhodnosti ponuky koncesionára, ktorá nahrádza posúdenie tzv. finálnej hodnoty za peniaze PPP projektu. Súčasťou je aktualizované porovnanie výhodnosti realizácie PPP projektu diaľnice D1 Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce-Jablonov, Fričovce-Svinia. V tejto tabuľke je uvedená celková čistá súčasná hodnota nákladov pri PPP projekte s kladným rozhodnutím EK                     s poskytnutím štátnej záruky 3.132 mil. Euro, bez záruky 3.459 mil. Euro a pri konvenčnom modeli 3.103 mil. Euro. Na základe toho MF SR konštatuje, že z hľadiska kvantifikovateľných vplyvov je pri porovnaní s oboma variantmi realizácie projektu formou PPP výhodnejšie konvenčné obstaranie projektu. Rozdiel v neprospech PPP projektu je pri variante získania kladného rozhodnutia Euroópskej komisie s poskytnutím štátnej záruky EIB len 0,93 %. Okrem týchto skutočností MDPT SR identifikovalo viacero zásadných výhod realizácie projektu formou PPP, ktoré nebolo možné kvantifikovať, k najvýznamnejším patria zvýšenie investičnej atraktívnosti krajiny a regiónu, ktorým prechádzajú úseky diaľnice D1, vplyv na zmysel nadväzujúcich úsekov vo výstavbe, mobilizačný efekt pre slovenskú ekonomiku v čase finančnej krízy, pozitívny vplyv na dostupnosť zdrojov pre iné rozpočtové priority v období výstavby úsekov  D1. Na základe uvádzaných skutočností MF SR konštatovalo, že je možné súhlasiť s realizáciou projektu formou PPP len za predpokladu, že SR získa kladné rozhodnutie Euroópskej komisie s poskytnutím  štátnej záruky pre EIB do októbra 2010. S realizáciou projektu MF SR súhlasí len za podmienky, že sa vláda SR stotožní s dosiahnuteľnosťou získania kladného rozhodnutia Euroópskej komisie s poskytnutím štátnej záruky pre EIB do konca októbra 2010.

Uznesením č. 222 zo dňa 31.03.2010 vláda SR súhlasila s uzavretím Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve vo verejnom obstarávaní koncesie na projektovanie, výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu diaľnice D1 Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce-Jablonov, Fričovce-Svinia, projekt PPP a uložila ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikáciíuzavrieť Dodatok č. IV do 23.04.2010. Dodatok č. IV bol uzavretý dňa 31.03.2010.

	Podľa aktualizácie vyhodnotenia výhodnosti ponuky PPP projektu diaľnice D1 Dubná Skala-Ivachnová, Jánovce-Jablonov, Fričovce-Svinia spracovaného spoločnosťou XXXXX, XXXXX. bola celková čistá súčasná hodnota nákladov pri PPP projekte s kladným rozhodnutím EK s poskytnutím štátnej záruky 3.228 mil. Euro, bez záruky 3.555 mil. Euro a pri konvenčnom modeli 2.682 mil. Euro. Z obsahu tejto aktualizácie je zrejmé, že jej súčasťou je aj dôležité upozornenie, na ktoré poukazuje aj svedok XXXXX, že ide o kalkulácie, ktoré sa týkajú budúcich udalostí a mohli byť vykonané na základe zjednodušených predpokladov o vývoji komplexných budúcich parametrov, predpoklady boli prevzaté z viacerých zdrojov bez nezávislého skúmania relevantnosti, presnosti, objektívnosti a úplnosti týchto predpokladov a ďalšie, v materiáli konkretizované.

Preberací protokol zo dňa 30.03.2010 potvrdzuje, že aktualizáciu Vyhodnotenia výhodnosti ponuky v tlačenej verzii a v digitálnej forme prevzal od XXXXX XXXXX.

V priebehu vyšetrovania bola podľa § 116 odsek 1, 4 Trestného poriadku zabezpečená komunikácia prenášaná aj prostredníctvom počítačových systémov poštových serverov  MF SR  ako aj MDPT SR týkajúca sa predmetného Dodatku      č. IV ku Koncesnej zmluve. Uvedená komunikácia potvrdzuje skutočnosti uvádzané svedkami, ako aj vyplývajúce zo znaleckého posudku z odvetvia informatiky. Vyplýva z nej, že XXXXX dňa 02.03.2010 zaslal XXXXX a ďalším osobám  požiadavky MF SR pre včasné a riadne vypracovanie ich stanoviska k dodatku, ku ktorým patria konečná verzia kompletnej zmluvnej dokumentácie, opätovné vyhodnotenie výhodnosti projektu, zohľadňujúce všetky zmeny vyplývajúce z uzavretia dodatku č. IV, konečnú verziu finančného modelu zohľadňujúcu tieto zmeny, všetky sprievodné dokumenty predkladané na rokovanie vlády s dodatkom   č. IV vrátane aktualizovanej doložky vplyvov. Na základe komunikácie o spôsobe vyhodnotenia výhodnosti dodatku č. IV XXXXX dňa 03.03.2010 e-mailom zaslal XXXXX súhlas s vyhodnotením výhodnosti dodatku č. IV aktualizáciou už v minulosti použitého vyhodnotenia výhodnosti PPP projektu D1- balík 1. V následnej komunikácii XXXXX ako XXXXX navrhol dohodu na obsahu dokumentu, ktorú však zástupcovia MF SR považovali za zužujúcu.  XXXXX v odpovedi zo dňa 11.03.2010 adresovanej XXXXX uviedol, že posúdenie výhodnosti PPP projektu diaľnice D1 - balík 1  je kľúčovým podkladom pre rozhodnutie o tom, či je alebo nie je výhodné realizovať predmetný projekt formou PPP, preto posúdenie by malo byť úplné a komplexné, a z toho dôvodu nesúhlasil s ďalším zužovaním obsahu a rozsahu opätovného vyhodnotenia výhodnosti projektu, zohľadňujúceho všetky zmeny vyplývajúce z uzavretia Dodatku č. XXXXX v ďalšom období komunikoval s XXXXX, XXXXX a ďalšími osobami v súvislosti s poskytnutím podkladov pre aktualizáciu vyhodnotenia výhodnosti ponuky. Dňa 30.03.2010 XXXXX zaslal XXXXX konečné znenie materiálu, v ktorom sa aktualizuje výpočet hodnoty nákladov na PPP projekt D1 - 1. balík v porovnaní s nákladmi, ktoré by vznikli verejnému sektoru, keby sa predmetné diaľničné úseky obstarávali klasickým spôsobom. Zároveň upozornil na dôležité upozornenie na začiatku materiálu. E-mail bol v kópii zaslaný XXXXX, XXXXX a XXXXX.  Z porovnania rozdielov uvedených v tabuľke, ktorá je súčasťou materiálu vyplýva, že celková NVP pri PPP so štátnou pomocou predstavuje 3.228 mil. Euro, pri neschválenej štátnej pomoci  3.555 mil. Euro a pri konvenčnom modeli 2.682 mil. XXXXX XXXXX dňa 30.03.2010 odoslal XXXXX za účelom jeho prerokovania s ministrom a návrhu prípadných event. úprav. Z e-mailu zo dňa 30.03.2010 od XXXXX adresovaného XXXXX a XXXXX vyplýva, že dostal informáciu, že v tej podobe ako VfM zaslali na MF SR je to neschváliteľné, preto s rozhodlo o potrebe variantných riešení, k čomu uvádza konkrétne varianty parametrov a zároveň požiadal o názor. Rovnako z e-mailu od XXXXX z uvedeného dňa adresovaného XXXXX vyplýva, že bez doložky vplyvov nevedia dokončiť stanovisko, ešte zásadnejší problém však vidí v tom, že  výhodnosť realizácie projektu nie je potvrdená VfM, ktorú mu zaslal, s otázkou čo s tým budú robiť. V odpovedi  XXXXX uvádza, že na novom VfM práve pracujú s tým, že prognózovať niečo na 30 rokov je dosť neistý job.    V ďalšom e-maili od XXXXX zo dňa 30.03.2010 adresovanom XXXXX sa uvádza, “pozrite, ako sa Vám to otvorí, ale prosím, hneď to vymažte“ a v prílohe sa nachádza aktualizácia analýzy, v ktorej sú zmenené niektoré textové časti spôsobu vyčíslenia rozdielov a tabuľke porovnania rozdielov sú zmenené niektoré údaje vrátane NVP, ktorá je uvedená pri PPP so štátnou pomocou  vo výške  3.132 mil. Euro, PPP s neschválenou štátnou pomocou vo výške  3.459 Euro a pri konvenčnom modeli vo výške 3.103 mil. Euro, teda údaje, ktoré boli uvedené aj v stanovisku MF SR. 
V e-maily zo dňa 30.03.2010 od XXXXX pre XXXXX, XXXXX a XXXXX adresovanom generálnemu riaditeľovi je uvedené, že majú eminentný záujem na úspechu slovenských PPP projektov, ale so znalosťou techniky výpočtu v pôvodnom materiáli a v súčasnej aktualizácii si nevie predstaviť oblasti, v ktorých by nahnali rozdiel medzi 546 a 210 Euro, problémom  je vysoký nárast ceny PPP, čo je skutočným zdrojom negatívneho rozdielu 546. V ďalšom e-maily od XXXXX pre XXXXX, XXXXX a XXXXX poukazuje na skutočnosť, že VfM nebola predložená ani pri dodatku č. 2 pri R1 a MF SR nemá  zákonnú povinnosť sa vyjadrovať k výhodnosti ponuky. Následne v e-maily od XXXXX adresovanom XXXXX, XXXXX a XXXXX uvádza v zmysle, že „ak sa Vám do rána nepodarí stvoriť za pomoci koncesionára nejaký zázrak, ráno pošleme variant -30 MF SR, čo bude mať z praktického hľadiska asi ten efekt, ako nepredložiť žiadne VfM. Tí, čo tomu rozumejú vedia o čo ide a tí čo nerozumejú, nemajú šancu z výstupu čokoľvek vydedukovať, pretože nepoznajú vstupy. Ešte chvíľu na tom popracuje, aby zahmlil dokument a aby sa z jeho elektronickej verzie nedalo vyčítať, kto ho stvoril a uvidíme“. 
Z e-mailu zo dňa 31.03.2010 od XXXXX adresovanom XXXXX, XXXXX, XXXXX  vyplýva, že  zaslal poslednú verziu dokumentu, napriek všetkým okolnostiam si stále myslí, že tento materiál, keďže zatiaľ nebol požadovaný v žiadnom procese schvaľovania dodatkov na iných úsekoch PPP, nie je nevyhnutný ku stanovisku MF SR a požiadavka MF SR je v tomto prípade neštandardná a nevychádza zo žiadnych legislatívnych ani vládnych požiadaviek. Ako príloha je aktualizácia výhodnosti s vyššie uvedenými zmenenými údajmi, ktorá bola zahrnutá do stanoviska MF SR pre vládu. 
    
Zo znaleckého posudku z odvetvia kriminalistickej informatiky okrem iných skutočností vyplýva, že dokument aktualizácia výhodnosti dvoch alternatív sa postupne menil, kľúčové sú tri e-maily nachádzajúce sa v zaistenej e-mailovej komunikácii XXXXX. Pôvodné hodnoty obsahuje e-mail označený v prílohe posudku č. 5 pod číslo 37 od XXXXX pre XXXXX dňa 30.03.2010 o 14.15 hod, z textu je zrejmé, že predkladá materiál spracovaný na požiadanie pána XXXXX. Následne návrh zmien je v e-maily č. 65 od XXXXX pre XXXXX s textom „pozrite ako sa Vám to otvorí, ale prosím ihneď to vymažte“ a zmeny sú v e-maily č. 29, ktorým XXXXX XXXXX dňa 31.03.2010 odosiela XXXXX, XXXXX, XXXXX poslednú verziu dokumentu s dodatkom, že si myslí, že tento materiál nie je nevyhnutný ku stanovisku MF SR a ich požiadavka je neštandardná. 

Počas vyšetrovania bola zabezpečená Analýza dôsledkov pozastavenia výstavby nadradenej cestnej siete formou PPP, ktorú následne vypracoval Výskumný ústav dopravný, a. s. Žilina na základe uznesenia vlády SR č. 255/2010 z 16.04.2010. 
 	Z analýzy vyplýva, že je nevyhnutné urýchliť realizáciu nových úsekov nadradenej cestnej siete, čo je možné zabezpečiť len aplikáciou PPP prístupu. Každoročným oneskorením sprevádzkovania analyzovaných úsekov prichádza SR o pozitívne efekty vyjadriteľné stratou pozitívnych vplyvov na životné prostredie (nezníženie vyprodukovaných emisií z dopravy), ktorá predstavuje sumu asi 1,49 mil. Euro ročne, stratou plynúcou z oneskoreného zníženia nehodovosti, ktorá predstavuje sumu 6,84 mil. Euro ročne. Zastavenie PPP obstarávania, a s tým spojené oneskorenie sprevádzkovania úsekov má negatívny vplyv na zvýšenie ekonomických strát užívateľov - benefitov spojených so znížením prevádzkových nákladov a skrátením pracovného času  cca 353,8 mil. Euro ročne, nevýhodou je potenciálna strata HDP spôsobená nevyužitím pracovného potenciálu regiónov, v ktorých dotknuté úseky nachádzajú, vyčíslená cca na 74,35 mil. Euro ročne, straty z oneskoreného výberu vyšších mýtnych poplatkov predstavujú negatívny dopad na verejné financie pre všetky tri balíky PPP cca 1,93 mil. Euro ročne. 
Zároveň analýza konštatuje, že výstupom modelov ekonomického porovnania konvenčného postupu výstavby a PPP bolo zistené, že čistá súčasná hodnota celkových výdajov verejných financií spojených s konvenčným spôsobom obstarávania je asi -5,793 mld. Euro a formou PPP -5,600 mld. Euro. To preukazuje, že z dôvodov zaťaženia verejných rozpočtov je realizácia PPP spôsobom v prípade splnenia uvedených predpokladov výhodnejšia. Analýzou boli porovnávané ceny za 1.balík PPP projektov s cenou 2. balíka (R1), pričom čistá súčasná hodnota celkových splátok koncesionárovi na 1 kilometer pre 1. balík predstavuje sumu   55,55 mil. Euro a pri 2. balíku 36,88 mil. Euro. Vyššia hodnota splátky však vychádza z odlišnej charakteristiky úsekov, rozdielnych konštrukčných parametrov, odlišných geologických podmienok dotknutých území, aj potreby vyššej vybavenosti cestnej infraštruktúry.  
K predmetnej analýze sa vyjadril aj XXXXX, ktorý potvrdil, že ju vypracovali pre MDPT SR a bola podkladom k vypracovaniu materiálu, ktorý vzala vláda SR na vedomie na jej rokovaní dňa 12.05.2010. V rámci analýzy vyhodnocovali ekonomické vplyvy -  najmä vplyv na dopravnú situáciu dotknutých území, vplyv na bezpečnosť dopravy, vplyv na zvýšenie ekonomických strát užívateľov, negatívny vplyv na životné prostredie, negatívny vplyv na verejné financie, pričom posudzovali každý z balíkov č. 1 až č. 3 zvlášť a aj ako celok. Pri porovnaní konvenčného spôsobu obstarávania a PPP prístupu vychádzali zo štátnej expertízy a z vlastných výpočtov a pri platbách za dostupnosť z údajov MDPT SR. S výsledkami tejto analýzy sa VÚD, a. s. aj teraz stotožňuje. Zároveň uviedol, že v období kedy sa pripravovali projekty PPP, neboli u nás skúsenosti s ich prípravou a bolo možné realizovať viacero prístupov k vyhodnocovaniu ekonomických dopadov realizácie PPP projektov. Je možné použiť viacero metodík na ekonomické analýzy, v dôsledku čoho by ich výsledky neboli zhodné. 

Ako vyplýva z predložených dokladov,  Koncesná zmluva zanikla 31.08.2010.  

Preskúmaním spisového materiálu konštatujem, že z vyššie uvedených, ako aj ďalších zabezpečených dôkazov vyplýva dôvodné podozrenie, že XXXXX pozmenil predmetné údaje v aktualizácii vyhodnotenia výhodnosti ponuky. Napriek jeho vyjadreniu uvedenému záveru svedčia svedecké výpovede, znalecký posudok z odvetvia informatiky, samotný obsah e-mailovej komunikácie XXXXX so zástupcami XXXXX., zástupcami MF SR a ďalšími osobami zúčastňujúcimi sa procesu prípravy materiálov v súvislosti s Dodatkom č. IV ku Koncesnej zmluve, korešpondujúci s listinami. Z týchto materiálov zároveň vyplýva, že posúdenie tzv. finálnej hodnoty za peniaze, ktorú nahradilo vyhodnotenie výhodnosti ponuky, bolo relevantným a podstatným podkladom pre rozhodnutie o tom, či je pre štát výhodné realizovať predmetný projekt formou PPP, ktorá skutočnosť je konštatovaná aj v samotnom Stanovisku MF SR pre vládu SR k návrhu predmetnej Koncesnej zmluvy, ako aj jej Dodatku č. IV. Zároveň však z výsledkov dokazovania je zrejmé, že Stanovisko MF SR k návrhu na uzavretie Dodatku č. IV  obsahujúce pozmenenú aktualizáciu analýzy bolo jedným, aj keď relevantným, z viacerých materiálov, ktoré boli predložené vláde SR k predmetnému návrhu, a na podklade ktorých rozhodla o udelení súhlasu k jeho uzavretiu.
Vychádzajúc z ustanovenia § 19 odsek 15 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov, MDPT SR bolo oprávnené uzavrieť predmetnú Koncesnú zmluvu len s predchádzajúcim súhlasom vlády SR. Povinnou súčasťou materiálu na rokovanie vlády je stanovisko ministerstva financií k návrhu tejto zmluvy z hľadiska dôsledkov jej realizácie na vykazovanie dlhu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu. Subjekt verejnej správy je povinný na žiadosť ministerstva financií predložiť údaje potrebné na účely hodnotenia a vykazovania dlhu verejnej správy. 
Z daného ustanovenia je zrejmé, že stanovisko MF SR k návrhu zmluvy, resp. dodatku, z hľadiska dôsledkov jej realizácie na vykazovanie dlhu verejnej správy je v danom prípade zákonnou, obligatórnou súčasťou dokumentácie predkladanej vláde. Samotné posúdenie výhodnosti ponuky uchádzača ale nie je obligatórnou súčasťou dokumentácie, subjekt verejnej správy, v danom prípade MDPT SR, bolo však povinné predložiť MF SR ním požadované údaje pre účely vypracovania tohto stanoviska. Znenie tohto stanoviska, ako aj výpovede svedkov a ďalšie uvádzané dôkazy však potvrdzujú, že aktualizácia vyhodnotenia výhodnosti ponuky, obsahujúca pozmenené údaje v porovnaní s aktualizáciou vypracovanou spoločnosťou XXXXX. a nachádzajúca sa v časti Iné pripomienky, nebola jediným podkladom pre závery stanoviska. 
Svedkovia vypočutí v priebehu vyšetrovania vrátane XXXXX súčasne poukazovali na charakter tejto aktualizácie analýzy ako hypotézy, používajúcej aj predpoklady v praxi neoverené, ktorá sama deklaruje rôzne výhrady k presnosti vlastnej analýzy, napr. časť dôležité upozornenie. Za rovnako hypotetické považovali vyjadrenie k stanovisku MF SR v prípade aktualizácie analýzy výhodnosti s údajmi spracovanými spoločnosťou XXXXX., ktorým navyše vláda SR nie je pri svojom rozhodnutí viazaná. 
Skutočnosti uvádzané XXXXX, ako aj ďalšími svedkami             o možnosti použitia rôznych východísk pri vyhodnocovaní výhodnosti predmetných projektov potvrdila aj vyššie konkretizovaná Analýza dôsledkov pozastavenia výstavby nadradenej cestnej siete formou PPP, vypracovaná následne Výskumným ústavom dopravným, a. s. Žilina na základe uznesenia vlády SR č. 255/2010 z 16.04.2010, ktorej záverom je výhodnejší spôsob realizácie projektu formou PPP  z dôvodov zaťaženia verejných rozpočtov.
V súvislosti s uzavretím Dodatku č. IV ku Koncesnej zmluve je zrejmé, že účinnosť koncesnej zmluvy zanikla z iných dôvodov, v dôsledku čoho zástupcovia MDVaRR SR škodu neuplatnili a počas ďalšieho vyšetrovania sa k jej výške v prípade realizácie Koncesnej zmluvy v zmysle jej Dodatku č. IV s poukazom na ekonomickú krízu a zánik účinnosti zmluvy už nevedeli vyjadriť.

Na základe vyššie uvedeného výsledku dokazovania zisteného vykonaným vyšetrovaním som dospela k záveru, že zmenou údajov v aktualizácii vyhodnotenia výhodnosti ponuky ako súčasti Stanoviska MF SR pre vládu SR nebol preukázaný jej následok vo forme škody na majetku štátu nielen v dôsledku zániku účinnosti Koncesnej zmluvy, ale tento potenciálny následok v príčinnej súvislosti predmetného konania nebol preukázaný ani v štádiu pokusu. V dôsledku tohto záveru v konaní XXXXX absentuje naplnenie objektívnej stránky obzvlášť závažného zločinu podvodu v štádiu pokusu podľa § 14 odsek 1 k § 221 odsek 1, 4 písmeno a) Trestného zákona, a preto som rozhodla tak, ako je uvedené v enunciáte tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú môže podať    obvinený a poškodený  v lehote do troch dní od jeho oznámenia na Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry SR.        O sťažnosti rozhodne nadriadený orgán. Sťažnosť má odkladný účinok (§ 215 ods. 6 Trestného poriadku).  

JUDr. Renáta Ontkovičová
prokurátorka