Okresná prokuratúra Martin 
Vajanského nám. 1, 036 80 Martin 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 340/14/5506	Martin, 23.4.2015
EEČ : 2-40-76-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Falšovanie a pozmeňovanie verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky podľa § 352 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Martin
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu XXXXX, Odboru všeobecnej vnútornej správy, 

v presne nezistenom čase a na presne nezistenom mieste 12. 02. 2014, potom ako obvinená odišla od jej praktickej lekárky XXXXX, ktorá jej odovzdala potvrdenie o dočasnej práceneschopnosti obvinenej s dátumom ukončenia práceneschopnosti 12. 02. 2014, pod č. XXXXX, v diely IV tohto potvrdenia, označenom ako „Hlásenie zamestnávateľovi a pobočke Sociálnej poisťovne o skončení dočasnej pracovnej neschopnosti“,  pozmenila dátum ukončenia práceneschopnosti tak, že tento prepísala na dátum 14. 02. 2014, a toto potvrdenie následne dňa 12. 02. 2014 doručila vtedajšiemu zamestnávateľovi spol. XXXXX, so sídlom XXXXX, ul. XXXXX, ktorý ho zaslal Sociálnej poisťovni, pobočke XXXXX, kde bolo doručené 24. 02. 2014, ako potvrdenie o skončení dočasnej pracovnej neschopnosti obvinenej, ktoré bolo uplatnené 03. 02. 2014 v Sociálnej poisťovni, pobočke XXXXX, na základe čoho mala Sociálna poisťovňa, pobočka XXXXX, vyplatiť obvinenej nemocenské dávky aj za obdobie od 12. 02. 2014 do 14. 02. 2014 v celkovej výške 14,80 Eur, k čomu však v dôsledku kontrolnej činnosti Sociálnej poisťovne, pobočky XXXXX, nedošlo, 

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom

Odôvodnenie:
	Poverený príslušník  PZ OO PZ XXXXX XXXXX vykonával skrátené vyšetrovanie, v konaní vedenom  pod sp. zn. XXXXX pre prečin falšovania a pozmeňovania verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky § 352 ods. 1 Tr. zák., proti obv. XXXXX, nar. XXXXX, ktorý sa mal stať na tom skutkovom základe, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

         Obvinená vo svojej výpovedi z 28. 01. 2015 v podstate uviedla, že bola zamestnankyňou spol. XXXXX, v rozhodnom období, a chcela v tejto spoločnosti ukončiť svoj pracovný pomer. Medzičasom ochorela, bola práceneschopná. Jej práceneschopnosť skončila jej ošetrujúca lekárka, 12. 02. 2014, čo vyznačila v predmetnom potvrdení, ktoré ihneď v ten deň zaniesla obvinená zamestnávateľovi a nechala ho na recepcii. Dňa 13. 02. 2014 ani 14. 02. 2014 do práce nenastúpila. Do práce nastúpila až 17. 02. 2014, čo bol pondelok. Pracovný pomer ukončila dohodou 24. 02. 2014. 

	Svedkyňa poškodená XXXXX, 11. 02. 2015 vypovedala, že je zamestnankyňou Sociálnej poisťovne, pobočky XXXXX, na pozícii vedúcej oddelenia nemocenského poistenia. Dňa 03. 02. 2014 si obvinená uplatnila nárok na nemocenskú dávku, na tlačive „potvrdenie o dočasnej pracovnej neschopnosti č. XXXXX na ktorom MUDr. XXXXX potvrdila, že obvinená bola práceneschopnou od 20. 01. 2014. Skončenie práceneschopnosti bolo doručené Sociálnej poisťovni, pobočke XXXXX 24. 02. 2014. Na tomto tlačive bol viditeľne pozmenený dátum ukončenia práceneschopnosti (na 14. 02. 2014), ktorý nekorešpondoval s údajmi zaslanými do „systému“ ošetrujúcou lekárkou obvinenej, MUDr. XXXXX, ktorá uviedla dátum skončenia pracovnej neschopnosti, 12. 02. 2014. V prípade vyplatenia nemocenskej dávky, v súlade s pozmeneným potvrdením, by vznikla Sociálnej poisťovni škoda vo výške 14,80 Eur. K výplate tejto časti však nedošlo. 

	Svedkyňa XXXXX, zamestnankyňa spol. XXXXX, 10. 03. 2015, vypovedala, že pracuje na recepcii, je možné, že ona bola osobou, ktorá prebrala predmetné potvrdenie od obvinenej. Evidenciu prevzatí obdobných potvrdení zamestnávateľ nevedie. 

	Súčasťou spisového materiálu je aj fotokópia predmetného potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti. Z jeho obsahu jednoznačne vyplýva, že dátum ukončenia pracovnej neschopnosti je pozmenený, a to tak, že číslica 2 je prepísaná na číslicu 4, teda dátum 12. 02. 2014, je pozmenený na dátum 14. 02. 2014. 

	Na základe uvedeného je potom namieste prijať záver, že skutočne došlo k pozmeneniu podstatných údajov v potvrdení o dočasnej práceneschopnosti obvinenej  pod č. XXXXX. 

	Podľa § 352 ods. 1 Tr. zák. prečinu falšovania a pozmeňovania verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky sa dopustí ten, kto verejnú listinu, úradnú pečať, úradnú uzáveru, úradný znak, úradnú značku alebo ciachu falšuje, podstatne pozmení ich obsah v úmysle, aby sa použili ako pravé, alebo ich použije ako pravé, alebo si ich nechá vyhotoviť s úmyslom použiť ich ako pravé. 

	Podľa § 131 ods. 4 Tr. zák. verejnou listinou sa na účely tohto zákona (Trestného zákona) rozumie písomnosť vydaná na základe zákona štátnym orgánom alebo iným orgánom verejnej moci v rámci jeho pôsobnosti, ktorá zakladá, mení alebo ruší práva alebo povinnosti alebo osvedčuje ich vznik, zmenu alebo zánik, alebo osvedčuje totožnosť osoby alebo veci, ich stav, vlastnosti alebo spôsobilosť alebo právom chránené záujmy.

	Pre naplnenie vyššie uvedenej skutkovej podstaty trestného činu sa vyžaduje konkrétne konanie páchateľa uvedené v citovanej skutkovej podstate trestného činu, a to vo vzťahu k tam vymenovaným predmetom tohto trestného činu. Falšovaním verejnej listiny sa rozumie úplné vyhotovenie nepravej verejnej listiny, ktorá má vyvolať dojem, že bola vydaná príslušným orgánom predpísaným spôsobom. 
	O podstatné pozmenenie verejnej listiny pôjde najmä vtedy, ak sa zmena dotkne podstaty listiny, t.j. napríklad zmena údajov o tých skutočnostiach, ktoré pravá listina osvedčuje, alebo zmena orgánu, ktorý listinu vydal. Nie je pritom podstatné, akým spôsobom sa zmena vykoná, či prepísaním údajov, ich doplnením alebo vymazaním, výmenou fotografie a pod. 
	Podstatnou zmenou obsahu verejnej listiny sa rozumie nielen jej pozmenenie alebo doplnenie, ale aj odstránenie určitých údajov zisťovaných verejnou listinou.

	Pre posúdenie konania obvinenej, z trestno právneho aspektu bolo potrebné brať na zreteľ „povahu“ listiny, potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti, a toto konfrontovať s legálnou definíciou pojmu „verejná listina“ uvedenou vo vyššie citovanom ust. § 131 ods. 4 Tr. zák. 
V už spomenutom zákonnom ustanovení je pojem verejná listina definovaný ako listina vydaná na základe zákona  štátnym orgánom alebo iným orgánom verejnej moci, a to v rámci pôsobnosti týchto orgánov.
	Po obsahovej stránke je verejná listina Trestným zákonom definovaná ako listina, ktorá  zakladá, mení alebo ruší práva alebo povinnosti, osvedčuje vznik, zmenu alebo zánik práv alebo povinností (napr. notárska zápisnica, stavebné povolenie), osvedčuje totožnosť osoby alebo veci (napr. občiansky preukaz, pas, technický preukaz), osvedčuje stav, vlastnosti osôb alebo vecí (napr. sobášny list, certifikát kvality),alebo  osvedčuje spôsobilosť alebo právom chránené záujmy (napr. rozhodnutie súdu o obmedzení spôsobilosti na právne úkony).

	Vychádzajúc z uvedeného je zrejmé, že dotknutým zákonom ustanovením sú explicitne definované atribúty „subjektu“ vydávajúceho listinu, ktorá má byť považovaná za „verejnú listinu“, ako aj obsahové, teda, čo konkrétne má byť právnym následkom vyplynuvším z obsahu takejto listiny. 

	V danej veci bolo potrebné primárne zamerať pozornosť k  „subjektu“ oprávnenému k vydaniu listiny, ktorá má byť kvalifikovaná z pohľadu trestnoprávnych noriem ako listina verejná. Z už citovaných ustanovení (§131 ods. 4 Tr. zák.) vyplýva, že „verejnú listinu“ je kompetentný vydať a základe zákona jedine štátny orgán alebo iný orgán verejnej moci v rámci jeho pôsobnosti. 
	Veľmi stručne, a okrajovo, je možné definovať štruktúru systému štátnych orgánov na orgány štátnej správy (okresné úrady, krajské úrady atď.), štátne inštitúcie (školy, Štatistický úrad SR, atď.), úradnícke osoby (pracovníci štátnej správy, napr. členovia vlády atď.), a ostatné zložky (polícia, armáda atď.). 
	Pre ozrejmenie tiež uvádzam strohé, okrajové vysvetlenie pojmu „orgán verejnej moci“, pod ktorým je treba rozumieť, orgán, ktorý reprezentuje verejnú moc a je na základe  zákona oprávnený autoritatívne rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických či právnických osôb alebo inak zasahovať do ich právnej sféry, a to buď priamo, najmä v prípade orgánov moci výkonnej alebo súdnej, alebo sprostredkovane,  a to pri orgánoch moci zákonodarnej.  Teda musí sa jednať o orgán moci zákonodarnej, výkonnej alebo súdnej.  	
	Praktického lekára, poskytujúceho zdravotnú starostlivosť pacientovi pri jej poskytovaní nie je možné pokladať za orgán verejnej moci v jej najširšom chápaní. Takýto záver jednoznačne platí pre celý komplex služieb poskytovaných praktickým lekárom, od poskytnutia vyšetrenia, ošetrenia až po vystavenie potvrdení, na vystavenie ktorých je konkrétny lekár oprávnený. 

	V predmetnej veci bolo preto potrebné uzavrieť, že nemohlo dôjsť k naplneniu skutkovej podstaty trestného činu falšovania a pozmeňovania verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky podľa § 352 Tr. zák., a to z dôvodu, že potvrdenie o dočasnej pracovnej neschopnosti vyxstavené praktickým lekárom, na základe vyššie uvedeného nie je možné považovať za verejnú listinu, tak ako ju definuje Trestný zákon. 

	Vzhľadom k tomu, že bolo preukázané, že došlo k pozmeneniu podstatnej časti predmetného potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti vystaveného na meno obvinenej, som posúdil toto konanie aj vo vzťahu ostatným, v osobitnej časti Trestného zákona uvedeným, skutkovým podstatám trestných činov. Primárne bola zameraná pozornosť na trestné činy majetkové, konkretizujúc na prečin subvenčného podvodu podľa § 225 ods. 1 Tr. zák. 

	Podľa § 225 ods. 1 Tr. zák. prečinu subvenčného podvodu sa dopustí ten, kto  vyláka od iného dotáciu, subvenciu, príspevok alebo iné plnenie zo štátneho rozpočtu, z rozpočtu verejnoprávnej inštitúcie, rozpočtu štátneho fondu, rozpočtu vyššieho územného celku alebo rozpočtu obce, ktorých poskytnutie alebo použitie je podľa všeobecne záväzného právneho predpisu viazané na podmienky, ktoré nespĺňa, a to tým, že ho uvedie do omylu v otázke ich splnenia. 

	Pod pojmom subvencia je potrebné rozumieť peňažnú podporu z verejných prostriedkov, ktorou je aj výplata nemocenskej dávky Sociálnou poisťovňou. 

	Je zrejmé, že v danej veci došlo ku konaniu (pozmenenie podstatného údaju) spôsobilému uviesť do omylu kompetentný orgán (Sociálnu poisťovňu), ktorá by v prípade nezistenia takéhoto konania bola povinná vyplatiť obvinenej nemocenskú dávku (vo výške 14,80 Eur), za obdobie kedy podľa záverov ošetrujúcej lekárky dočasná pracovná neschopnosť obvinenej už netrvala, teda podmienky na jej poskytnutie už nespĺňala.  
	
	Vyhodnotením dôkazov vykonaných v priebehu skráteného vyšetrovania je možné dospieť k záveru, že bolo preukázané, že stíhaný skutok sa stal v podstate tak, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia, pričom tento po formálnej stránke napĺňa znaky iného ako policajtom kvalifikovaného trestného činu, a to prečinu subvenčného podvodu podľa § 225 ods. 1 Tr. zák. 

	Trestný zákon ako generálna trestno-právna norma pre oblasť trestného práva hmotného jednoznačne kategorizuje trestné činy ako protispoločenské konanie do dvoch formálne rozlíšených skupín - prečiny a zločiny. Táto kategorizácia vyplýva z typovej závažnosti, ktorá je však vyjadrená len nepriamo, prostredníctvom znakov formálnej stránky skutkových podstát trestných činov a hornou hranicou trestnej sadzby trestu od¨ľatia slobody, ktorý možno uložiť za konkrétne trestné činy, uvedené v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Platná a účinná hmotno-právna úprava trestného práva nepozná spoločenskú nebezpečnosť protiprávneho konania, avšak pri kategóriách trestných činov, pri prečinoch, Trestný zákon striktne vyžaduje skúmanie, okrem obligatórnych formálnych znakov skutkových podstát jednotlivých trestných činov, aj ich materiálnu stránku, ktorá je nepriamo vyjadrená materiálnym korektívom, uvedeným v § 10 ods. 2 Tr. zák. 

	Podľa § 10 ods. 2 Tr. zák. nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

	Z citovaného zákonného ustanovenia je zrejmé, že závažnosť protiprávneho konania pri prečinoch je zadefinovaná taxatívnym výpočtom okolností, ktorých zisťovanie, skúmanie a vyhodnotenie je nevyhnutne potrebné pre konštatovanie naplnenia skutkovej podstaty niektorého z prečinov, uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Tieto okolnosti, resp. ich obsah, nie sú fixne dané, a preto je potrebné zaujať k nim vysoko individuálny postoj v rámci každého konkrétneho trestného konania.

	V predmetnej veci bolo nepochybne preukázané, ako bolo už uvedené, že došlo k pozmeneniu podstatných údajov v potvrdení o dočasnej pracovnej neschopnosti obvinenej, ktoré bolo spôsobilé uviesť do omylu Sociálnu poisťovňu, ktorá vyplpáca nemocenskú dávku, a táto by bez splnenia podmienok na strane obvinenej pre jej výplatu, tieto vyplatila. Škodlivý následok tohto konania, ktorý hrozil bol vo výške 14,80 Eur, a teda je ho vzhľadom k jeho výške na mieste pokladať za nepatrný a takýto ho po¨ľať aj do konfrontácie s vyššie citovaným ustanovením § 10 ods. 2 Tr. zák. 

	Vyhodnotením okolností, za ktorých bol skutok kladený za vinu obvinenej v tomto trestnom konaní (právne kvalifikovaný ako prečin falšovania a pozmeňovania verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky § 352 ods. 1 Tr. zák.,) formálne vykazujúci znaky  prečinu subvenčného podvodu podľa § 225 ods. 1 Tr. zák., a jeho následky, som dospel k záveru, že jeho závažnosť je nepatrná, v dôsledku čoho nie je trestným činom. Takéto konanie obvinenej, za súčasného poznania skutkového stavu veci, je však potrebné vyhodnotiť ako právne neaprobované. 

	Podľa § 214 ods. 1 Tr. por. prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

	Z vyššie uvedených dôvodov nekvalifikujem konanie obvinenej ako trestný čin, avšak mám za to, že skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie môže vykazovať znaky priestupku proti majetku podľa § 50 ods. 1 Zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 
 
	Z týchto dôvodov som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto  uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Daniel Mikuláš
prokurátor