Okresná prokuratúra Bardejov 
Kellerova 7, 085 43 Bardejov 	

Sp. zn. : Pv 686/14/7701	Bardejov, 27.7.2015
EEČ : 2-54-103-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 2 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bardejov
Podľa § 215 odsek 1 písmeno e Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v priebehu mesiaca november 2013 v Bardejove pod zámienkou zloženia zálohy na dodanie garážovej rolovacej brány vylákal od XXXXX, nar. XXXXX, sumu vo výške 2.300,- €, a od XXXXX, nar. XXXXX, pod rovnakou zámienkou vylákal sumu vo výške 1.500,-€, a pod zámienkou zloženia zálohy na zaplatenie opravy vozidla vylákal od XXXXX sumu vo výške 1.350,- €, pričom garážové brány nedodla, ani neuhradil opravu vozidla, ale takto vylákané peniaze použil pre vlastnú potrebu, čím takto svojím konaním spôsobil XXXXX škodu vo výške 2.300,- €, a XXXXX škodu vo výške 2.500,- €, teda celkove tak svojím konaním spôsobil škodu vo výške 4.800,- €, 

lebo obvinený nebol v čase činu pre nepríčetnosť trestne zodpovedný

Odôvodnenie:
	Uznesením vyšetrovateľa Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bardejove sp. zn. ORP-286/VYS-BJ-2014 zo dňa 25.09.2014 bolo v zmysle ustanovenia § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie vo veci prečinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona. Následne uznesením vyšetrovateľa PZ sp. zn. ORP-286/VYS-BJ-2014 bolo podľa ustanovenia § 206 ods. 1 Trestného poriadku za vyššie uvedený prečin vznesené obvinenie XXXXX, a to na tom skutkovom základe, že v priebehu mesiaca november 2013 v Bardejove pod zámienkou zloženia zálohy na dodanie garážovej rolovacej brány vylákal od XXXXX, nar. XXXXX, sumu vo výške 2.300,- €, a od XXXXX, nar. XXXXX, pod rovnakou zámienkou vylákal sumu vo výške 1.500,-€, a pod zámienkou zloženia zálohy na zaplatenie opravy vozidla vylákal od XXXXX sumu vo výške 1.350,- €, pričom garážové brány nedodla, ani neuhradil opravu vozidla, ale takto vylákané peniaze použil pre vlastnú potrebu, čím takto svojím konaním spôsobil XXXXX škodu vo výške 2.300,- €, a XXXXX škodu vo výške 2.500,- €, teda celkove tak svojím konaním spôsobil škodu vo výške 4.800,- €. 

	Preskúmaním vyšetrovacieho spisu, a to predovšetkým preskúmaním výpovede poškodeného XXXXX a XXXXX, z mailovej komunikácie medzi obvineným a XXXXX z obdobia november až december 2013, ďalších listinných dôkazov - dodacieho listu od obv. XXXXX ako dodávateľa pre VW Touareg zo dňa 26.11.2013, výdavkových pokladničných dokladov spol. XXXXX - XXXXX zo dňa 8.11.2013, 13.11.2013 a 14.11.2013 som zistila, že vyšetrovateľ PZ skúmal formálne znaky skutkovej podstaty prečinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona v konaní obvineného, pričom dospel k záveru, že skutok sa stal, je trestným činom a dopustil sa ho obvinený XXXXX, a to v rozsahu potrebnom pre rozhodnutie podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku s poukazom na ustanovenie § 2 ods. 10 Trestného poriadku.

	Podľa ustanovenia § 2 ods. 6 Trestného poriadku ak tento zákon neustanovuje inak, orgány činné v trestnom konaní a súdy konajú z úradnej povinnosti. Väzobné veci sú povinné vybavovať prednostne a urýchlene. Na obsah petícií zasahujúcich do plnenia týchto povinností orgány činné v trestnom konaní ani súd neprihliadajú.

	Podľa ods. 10 vyššie citovaného ustanovenia orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

	Podľa ods. 12 cit. ust. orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán. 

	Podľa § 215 ods. 1 písm. e/ Tr. por. prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak obvinený nebol v čase činu pre nepríčetnosť trestne zodpovedný. 

	Podľa ustanovenia § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa ust. 9 Tr. zákona trestný čin je prečina zločin.

	Podľa § 10 Tr. zákona prečin je
a/ trestný čin spáchaný z nedbanlivosti, alebo
b/ úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou päť rokov.

	Podľa ods. 2 cit. ustanovenia nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

	Podľa ustanovenia § 23 Trestného zákona kto pre duševnú poruchu v čase spáchania činu inak trestného nemohol rozpoznať jeho protiprávnosť alebo ovládať svoje konanie, nie je za tento čin trestne zodpovedný, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa ustanovenia § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona sa prečinu podvodu dopustí ten, kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylualebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku väčšiu škodu.   
            Obohatením sa rozumie neoprávnené rozmnoženie majetku páchateľa alebo iného buď jeho rozšírením, alebo ušetrením nákladov, ktoré by inak boli z majetku páchateľa alebo iného vynaložené. Obohatenie sa nemusí zhodovať so škodou.
            Podvodné konanie, t.j. uvedenie do omylu alebo využitie omylu môže smerovať nielen voči poškodenému, ale aj voči inej osobe. Omyl je rozpor medzi predstavou a skutočnosťou. Môže sa aj skutočnosti, ktorá ešte len nastane, páchateľ však musí o omyle iného vedieť už v čase, keď dochádza k jeho obohateniu. Uvedením do omylu je pritom konanie, ktorým páchateľ predstiera okolnosti, ktoré nie sú v súlade so skutočným stavom veci. 
            Pri využití omylu iného páchateľ sám k vyvolaniu omylu neprispel, ale po zistení omylu iného a v priamom vzťahu k nemu konal tak, aby na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatil. 
            Ide o úmyselný trestný čin. Je dokonaný obohatením páchateľa alebo iného.

             V rámci objasňovania trestného činu bola skúmaná aj príčetnosť obvineného XXXXX, pričom uznesením vyšetrovateľa PZ sp. zn. ORP-286/VYS-BJ-2014 zo dňa 23.04.2015 boli do konania podľa § 142 ods. 1 Trestného poriadku pribratí dvaja znalci z odboru zdravotníctva a farmácie, odvetvie psychiatrie. Zo záverov znaleckého posudku vypracovaného uvedenými znalcami dňa 18.05.2015 vyplýva, že obvinený v súčasnosti ako i v čase spáchania trestného činu trpel závažným procesuálnym duševným ochorením z okruhu schizofrénie. V dôsledku uvedeného ochorenia bolo jeho konanie paticky motivované (pod vplyvom chorobného vnímania reality), choromyseľným narušením úsudku i kritickosti, a teda jeho ovládacie a rozpoznávacie schopnosti v čase spáchania trestnej činnosti boli výraznou mierou narušené, blížiace sa k hranici vymiznutia. Obvinený teda nebol schopný ovládať svoje konanie a rozpoznať spoločenskú nebezpečnosť tohto konania. 

             Vychádzajúc z vyššie uvedeného skutkového stavu aplikujúc pri tom citované ustanovenia Trestného poriadku a Trestného zákona dospela som k záveru, že obvinený XXXXX v dôsledku svojho duševného stavu, ktorý nie je len prechodný, nebol v čase činu pre nepríčetnosť trestne zodpovedný, a teda je nutné trestné stíhanie vedené voči nemu na základe uznesenia vyšetrovateľa Odboru kriminálnej polície OR PZ XXXXX sp. zn. ORP-286/VYS-BJ-2014 zo dňa 26.03.2015 o vznesení obvinenia podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku zastaviť z dôvodov uvedených v § 215 ods. 1 písm. e/ Trestného poriadku.  

  Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté nároky na náhradu škody, ktorej sa poškodení môžu domáhať v príslušnom konaní na súde.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Vladislava Slosarčíková
prokurátorka