Okresná prokuratúra Nové Mesto nad Váhom 
Hviezdoslavova 36, 915 01 Nové Mesto nad Váhom 	

Sp. zn. : Pv 398/15/3304	Nové Mesto nad Váhom, 28.7.2015
EEČ : 2-24-23-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 2 písmeno b, odsek 3 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Nové Mesto nad Váhom
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu Nové Mesto nad Váhom, Odbor všeobecnej vnútornej správy, pracovisko Myjava 

obvinený dňa 24.05.2015 v čase od 11.00 hod. do 11.45.h., bez súhlasu majiteľa rodinného domu č. XXXXX v obci XXXXX XXXXX a pozemku k nemu prislúchajúcemu, kde mu bol zrušený trvalý pobyt dňa 22.05.2015, o čom mal vedomosť a aj napriek tomu vnikol na pozemok cez otvorenú vstupnú bránu, vykopol uzamknuté sololitové zadné vchodové dvere do domu, ktoré pri tom poškodil v oblasti zámku a ich spodnej časti, následne vnikol do domu kde má prihlásené trvalé bydlisko aj jeho matka XXXXX, nar. XXXXX a tam zotrval aj napriek nesúhlasu majiteľky domu XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, ktorej spôsobil poškodením vchodových sololitových dverí škodu v hodnote najmenej 50 Eur.

Odôvodnenie:
       Proti obvinenému sa v predmetnej trestnej veci vedie trestné stíhanie na základe uznesenia vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva PZ Odboru kriminálnej polície, oddelenie vyšetrovania zo dňa 25.05.2015 sp. zn. ČVS:ORP-237/VYS-NM-2015, ktorým bolo v zmysle § 206 odsek 1 Trestného poriadku bolo vznesené obvinenie XXXXX,   nar. XXXXX XXXXX pre zločin porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. b), ods. 3 písm. a) Trestného zákona s poukazom na § 139 ods. 1 písm. c),  písm. e) Trestného zákona, na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.  

       Dňa 26.05.2015 bol obvinenému sudcom pre prípravné konanie rozhodnutím  sp. zn. 0Tp/44/2015-21 ustanovený obhajca z dôvodu uvedenom v ustanovení § 37 odsek 1 písm. a) Trestného poriadku. 

       Dňa 01.07.2015 bol na tunajšiu prokuratúru doručený spolu s vyšetrovacím spisom odôvodnený návrh policajta na postúpenie veci podľa ustanovenia § 214 odsek 1 Trestného poriadku. Po vyhodnotení doposiaľ vykonaných dôkazov a zhodnotení predloženého návrhu som ako dozorový prokurátor dospel k právnemu záveru, že trestné stíhanie voči obvinenému je potrebné postúpiť Okresnému úradu Nové Mesto nad Váhom ako podozrenie zo spáchania priestupku proti občianskemu spolunažívaniu podľa ustanovenia § 49 odsek 1 písm. d) resp. priestupku proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona o priestupkoch zákona o priestupkoch č. 372/1990 Zb.    

       Trestného činu porušovania domovej slobody podľa § 194 Trestného zákona sa dopustí ten, kto neoprávnene vnikne do obydlia iného alebo tam neoprávnene zotrvá. Objektom trestného činu podľa § 194 Tr. zákona je domová sloboda. Je chránený akýkoľvek oprávnený užívateľ domu alebo bytu, nielen vlastník, a to i vtedy, keď vlastník má vykonateľné rozhodnutie k vyprataniu užívateľovho bytu (R 1/1980). Zákon chráni domovú slobodu tak vlastníka, ako aj užívateľa domu alebo bytu, a to proti komukoľvek, ale iba tie priestory, ktoré užívateľ používa na bývanie. Užívateľ domu alebo bytu je chránený aj proti vlastníkovi. Za neoprávnené vniknutie do domu alebo do bytu iného v zmysle § 194 Tr. zákona treba považovať každé nežiaduce, bez súhlasu alebo proti vôli oprávneného užívateľa uskutočnené vojdenie do domu alebo do bytu, ktorým sa zasahuje do domovej slobody (viď R 11/1997-II). Vniknutím sa rozumie nežiaduce vojdenie do obydlia bez oprávnenia.  Neoprávneným zotrvaním treba rozumieť prípad, kedy sa páchateľ dostane do obydlia iného oprávnene, ale potom sa vzoprie vôli oprávneného užívateľa a bez oprávnenia sa odmieta vzdialiť. Táto vôľa oprávneného užívateľa môže byť prejavená výslovne alebo konkludentne.  

	Súčasťou vyšetrovacieho spisu je rozhodnutie Správy katastra XXXXX, číslo vkladu XXXXX zo dňa 30.9.2013, z ktorého vyplýva, že XXXXX a XXXXX uzavreli darovaciu zmluvu a zmluvu o zriadení vecného bremena k nehnuteľnostiam v katastrálnom území XXXXX: pozemok registra C KN parcelné číslo XXXXX, zastavané plochy a nádvoria o výmere 276m2 a stavba so súpisným číslom XXXXX na pozemku registra C KN s parcelným číslom XXXXX, zastavané plochy a nádvoria o výmere 276m2. Správa katastra XXXXX dňa 30.9.2013 rozhodla o povolení vkladu  vlastníckeho práva do katastra nehnuteľností k vyššie uvedeným nehnuteľnostiam v prospech osoby: XXXXX, nar. XXXXX. Správa katastra XXXXX dňa 30.9.2013 súčasne rozhodla o povolení vkladu  vecného bremena – práva doživotného bývania a užívania do katastra nehnuteľností k vyššie uvedeným nehnuteľnostiam v prospech osoby: XXXXX, nar. XXXXX, pričom rozhodnutie správy katastra nadobudlo právoplatnosť dňa 30.9.2013 a týmto dňom nadobudli aj právne účinky vkladu.

         Podľa § 3 ods. 1 zákona č. 253/1998 Z.z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky trvalý pobyt je pobyt občana spravidla v mieste jeho stáleho bydliska na území Slovenskej republiky. Občan má v tom istom čase iba jeden trvalý pobyt.

        Podľa § 3 ods. 2 zákona č. 253/1998 Z.z. trvalý pobyt má občan len v budove alebo jej časti, ktorá je označená súpisným číslom alebo súpisným a orientačným číslom a je určená na bývanie, ubytovanie alebo na individuálnu rekreáciu, ak tento zákon neustanovuje inak. Za časť budovy sa považuje aj byt.
 
      Podľa § 3 ods. 3 zákona č. 253/1998 Z.z. prihlásenie občana na trvalý pobyt nezakladá nijaké právo k budove uvedenej v odseku 2 ani k jej vlastníkovi a má evidenčný charakter.

    Podľa § 7 ods. 1 písm. f) zákona č. 253/1998 Z.z. ohlasovňa záznam o trvalom pobyte zruší na návrh vlastníka alebo všetkých spoluvlastníkov budovy alebo jej časti občanovi, ktorý nemá k budove alebo jej časti žiadne užívacie právo; návrh nemožno podať voči vlastníkovi alebo spoluvlastníkovi budovy alebo jej časti, manželovi alebo nezaopatrenému dieťaťu vlastníka alebo spoluvlastníka budovy alebo jej časti.
 
        Z vyššie uvedených ustanovení zákona č. 253/1998 Z.z. vyplýva, že prihlásenie na trvalý pobyt a odhlásenie z trvalého pobytu má len evidenčný charakter. Prihlásenie na trvalý pobyt v určitej budove nezakladá nijaké právo (vlastnícke ani užívacie) k predmetnej budove osobe, ktorá tam má evidovaný trvalý pobyt. Odhlásenie z trvalého pobytu v žiadnom prípade neruší platné užívacie právo k predmetnej nehnuteľnosti, ktoré bolo zriadené ako vecné bremeno – právo doživotného bývania v nehnuteľnosti a užívania nehnuteľnosti. Zákon navyše ani neumožňuje zrušenie trvalého pobytu v budove osobe, ktorá ma k nej užívacie právo, pričom takej osobe nemôže zrušiť trvalý pobyt ani sám vlastník budovy.

	Úkon zrušenia trvalého pobytu zo dňa 22.5.2015 nemá žiaden vplyv na existenciu užívacieho práva XXXXX k predmetnej nehnuteľnosti, pričom právo zodpovedajúce vecnému bremenu nebolo od jeho zriadenia žiadnym zákonným spôsobom zrušené ani obmedzené, čomu zodpovedá nezmenený výpis z katastra nehnuteľností. 

	Podľa § 4 ods. 1, 2, 3 zákona o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (ďalej len „katastrálny zákon“) práva k nehnuteľnostiam sa do katastra zapisujú vkladom práv k nehnuteľnostiam do katastra, záznamom práv k nehnuteľnostiam do katastra a poznámkou o právach k nehnuteľnostiam v katastri. Zápisom práv k nehnuteľnostiam sa rozumie vklad, záznam a poznámka. Zápisy práv k nehnuteľnostiam majú právotvorné, evidenčné alebo predbežné účinky podľa tohto zákona.  Podľa § 5 ods. 1 katastrálneho zákona vklad je úkon okresného úradu; vkladom vzniká, mení sa alebo zaniká právo k nehnuteľnostiam. Podľa § 151n ods. 1 Občianskeho zákonníka vecné bremená obmedzujú vlastníka nehnuteľnej veci v prospech niekoho iného tak, že je povinný niečo trpieť, niečoho sa zdržať alebo niečo konať. Práva zodpovedajúce vecným bremenám sú spojené buď s vlastníctvom určitej nehnuteľnosti, alebo patria určitej osobe.
 
       Podľa § 151o ods. 1 Občianskeho zákonníka vecné bremená vznikajú písomnou zmluvou, na základe závetu v spojení s výsledkami konania o dedičstve, schválenou dohodou dedičov, rozhodnutím príslušného orgánu alebo zo zákona. Právo zodpovedajúce vecnému bremenu možno nadobudnúť tiež výkonom práva (vydržaním); ustanovenia § 134 tu platia obdobne. Na nadobudnutie práva zodpovedajúceho vecným bremenám je potrebný vklad do katastra nehnuteľností.

      Podľa § 151p ods. 1 Občianskeho zákonníka vecné bremená zanikajú rozhodnutím príslušného orgánu alebo zo zákona. K zániku práva zodpovedajúceho vecnému bremenu zmluvou je treba vklad do katastra nehnuteľností.
 
      Podľa § 151p ods. 3 Občianskeho zákonníka ak zmenou pomerov vznikne hrubý nepomer medzi vecným bremenom a výhodou oprávneného, môže súd rozhodnúť, že sa vecné bremeno za primeranú náhradu obmedzuje alebo zrušuje. Ak pre zmenu pomerov nemožno spravodlivo trvať na vecnom plnení, môže súd rozhodnúť, aby sa namiesto vecného plnenia poskytovalo peňažné plnenie.
 
     Vecne bremeno je možné zrušiť alebo obmedziť dobrovoľným spôsobom - zavkladovanou písomnou zmluvou (§ 151p ods. 1 Občianskeho zákonníka) alebo nedobrovoľným spôsobom - rozhodnutím súdu (§ 151p ods. 3 Občianskeho zákonníka). K zrušeniu ani k obmedzeniu vecného bremena v prospech XXXXX, resp. k obmedzeniu jeho užívacieho práva k nehnuteľnosti však doposiaľ žiadnym zákonným spôsobom nedošlo a v tomto smere neboli vykonané ani žiadne relevantné právne kroky.

	Podľa aktuálneho výpisu z katastra nehnuteľností sú v súčasnosti oprávnenými užívateľmi predmetných nehnuteľností osoby: XXXXX, nar. XXXXX - ako výlučný vlastník, XXXXX, nar. XXXXX - ako oprávnená z vecného bremena: právo doživotne užívať nehnuteľnosti v takom rozsahu, ako ich užívala doteraz, XXXXX, nar. XXXXX - ako oprávnený z vecného bremena: právo doživotného bývania a užívania nehnuteľností.

Skutočnosť, že sa mal XXXXX snažiť násilným a hrubým spôsobom dostať do domu, ku ktorému má platné doživotné užívacie právo a platné doživotné právo bývania, vykopnutím dverí, ešte nezakladá zákonné znaky trestného činu porušovania domovej slobody podľa § 194 Trestného zákona. Správanie XXXXX však môže vykazovať znaky priestupku proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d) zákona  o priestupkoch (neslušné správanie pod vplyvom alkoholu), resp. znaky priestupku proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona o priestupkoch (poškodenie dverí). 

    Ustanovenie § 214 Trestného poriadku upravuje vybavenie veci, v ktorej bolo začaté trestné stíhanie, resp. aj vznesené obvinenie, ak sa vo vyšetrovaní alebo skrátenom vyšetrovaní zistia skutočnosti, ktoré by pred začatím trestného stíhania odôvodňovali postup podľa § 197 ods. 1 písm. a) alebo b) na odovzdanie veci. Týmto ustanovením sa upravuje postup, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol príslušný orgán posúdiť ako priestupok. Postúpenie veci sa týka obvineného a skutku, ktorý je presne identifikovaný vo výrokovej časti tohto uznesenia. Postúpiť možno vec, ktorá je dostatočne objasnená v rozsahu nevyhnutnom na také rozhodnutie, len vtedy, ak od spáchania priestupku, iného správneho deliktu alebo disciplinárneho previnenia neuplynula doba, po uplynutí ktorej podľa príslušných právnych predpisov ich nemožno prejednať. Vzhľadom k vyššie uvedenému a s ohľadom na dátum spáchania skutku konštatujem, že podozrenie zo spáchania priestupku resp. priestupkov je možné z časového hľadiska prejednať a nie je potrebné vec zastaviť.   

      Vzhľadom na uvedené bolo potrebné rozhodnúť tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Ondrej Prikryl, PhD.
prokurátor