Okresná prokuratúra Martin 
Vajanského nám. 1, 036 80 Martin 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 213/15/5506	Martin, 24.7.2015
EEČ : 2-40-190-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Pytliactvo podľa § 310 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Martin
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnej poľovníckej komore XXXXX, so sídlom XXXXX, ul. Svätoplukova 16, 

	že v presne nezistenej dobe od 20. 04. 2015 do 15.00 h 22. 04. 2015 v katastrálnom území XXXXX, obec XXXXX okres XXXXX, na parcele č. XXXXX, v lokalite zvanej „XXXXX“ umiestnil v blízkosti voliéry, v ktorej chová holuby, neselektívnu, živo - lovnú, kovovú, pružinovú, sklápaciu pascu so sieťovinou, v ktorej sa ako živá návnada nachádzal holub, v úmysle chytiť voľne žijúceho živočícha, predátora, ktorý mu decimoval chov holubov, pričom k jeho chyteniu nedošlo, 

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní

Odôvodnenie:
	Poverený príslušník  PZ OO PZ XXXXX OR PZ XXXXX uznesením sp. zn. XXXXX  podľa § 199 ods. 1 tr. por. začal trestné stíhanie a  podľa § 206 ods. 1 Tr. por.  vzniesol obvinenie XXXXX, nar. XXXXX, pre prečin pytliactva podľa § 310 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zák., ktorý sa mal stať na tom skutkovom základe, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

         Obvinený sa vo svojej výpovedi z 27. 04. 2015 v podstate uviedol, že ku skutku kladenému  mu za vinu v tomto trestnom konaní sa priznáva. Ďalej vypovedal, že je spoluvlastníkom parcely č. XXXXX v katastrálnom území XXXXX, obec XXXXX okres XXXXX, ktorá sa nachádza v lokalite zv. „XXXXX“. Na uvedenom pozemku chová včely a holuby. 18. 04. 2015, po štvortýždňovej hospitalizácii v nemocnici v Bratislave zistil, že mu z holubníka chýba asi 17 ks poštových holubov - závodníkov. V bvlízkosti holubníka našiel v kríkoch prie z holubov, na základe čoho usúdil, že holuby mu musí „brať“ nejaký predátor. Dňa 20. 04. 2015 nastavil pascu s návnadou, živým holubom, do ktorej chcel chytiť predátora živého, v prípade jeho chytenia ho usmrtiť nechcel. Každý deň od nastraženia pasce až do 22. 04. 2015 chodil pascu kontrolovať, pričom sa do nej nič nechytilo. V prípade, že by bol chytil chráneného živočícha, tohto by bol odovzdal ochranárom. Bol v domnení, že holuby mu s najväčšou pravdepodobnosťou berú túlavé mačky z obce. Svoje konanie ľutuje, nekonal so zlým úmyslom.   

	Súčasťou spisového materiálu je aj zápisnica z obhliadky miesta činu, ako aj zápisnica o vydaní veci (živo-lovnej pasce), ktorú vydal orgánom činným v trestnom konaní obvinený. Z uvedených dôkazov vyplýva, že predmetná pasca bola umiestnená na pozemku patriacom obvinenému, bola vybavená živou návnadou a bola v stave „aktívnom“. 

	V priebehu skráteného vyšetrovania boli vypracované odborné vyjadrenia k popisu pasce nastraženej obvineným a jej špecifikácii. 

	Z odborného vyjadrenia organizácie - Ochrana dravcov na Slovensku, so sídlom Bratislava, ul. Kuklovská 5, vyplynulo, že predmetné zariadenie je živo-lovná sklápacia pasca primárne určená na odchyt dravých vtákov strednej veľkosti. Táto bola zaistená v režime aktívnej pohotovosti. Spomenuté odborné vyjadrenie demonštratívne záverom predkladá výpočet dravých vtákov, ktoré bolo možné pomocou pasce uloviť. 

	Z odborného vyjadrenia Štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky, Správy Národného parku Veľká Fatra vyplynulo, okrem konštatovaní zistených z prvotne spomenutého odborného vyjadrenia, že pri „praktickej“ skúške účinnosti zaistenej pasce, bolo zistené, že táto po jej iniciácii dokáže vyvinúť silu postačujúcu na poranenie prípadne usmrtenie chyteného živočícha, v prípade chytenia dravého vtáka. Odborné vyjadrenie tiež konštatovalo, že v lokalite nastraženia pasce a jej blízkom okolí sa okrem iných vyskytuje značný počet chránených živočíchov. Predmetná pasca vzhľadom k jej konštrukčnému hľadisku nebola spôsobilá zabezpečiť odchyť jedného konkrétneho druhu živočíchov, naopak, nebol vylúčený odchyt, resp. usmrtenie viacerých druhov vtákov a cicavcov. 

	Do spisového materiálu bol doložený poľovný lístok č. XXXXX vydaný na meno obvineného, s platnosťou do 31. 12. 2017.   
	
	Podľa § 310 ods. 1, ods. 2 písm. a)  Tr. zák. prečinu pytliactva sa dopustí ten, kto neoprávnene zasiahne do výkonu práva poľovníctva alebo do výkonu rybárskeho práva tým, že bez povolenia loví zver alebo ryby alebo loví zver alebo ryby v čase ich ochrany alebo zakázaným spôsobom, alebo kto ukryje, prechováva, alebo na seba alebo na iného prevedie zver alebo ryby neoprávnene ulovené alebo nájdené, a spácha taký čin uvedený hromadne účinným alebo zavrhnutiahodným spôsobom. 

	Podľa § 17 Tr. zák. pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

	Podľa § 15 písm. a) Tr. zák. trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ  chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom. 

	Podľa § 15 písm. b) Tr. zák. trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ  vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.

	Podľa § 65 ods. 2 písm. b) zákona č. 274/2009 Z. z. o poľovníctve v znení neskorších predpisov, zakázaným spôsobom lovu zveri je chytanie do pascí, ktoré sú založené na princípe neselektívneho odchytu alebo ktoré za určitých podmienok chytajú neselektívne. 

	Vychádzajúc z výpovede obvineného, vykonanej obhliadky miesta činu, ako aj zápisnice o vydaní veci - pasce, bolo možné uzavrieť, že predmetná pasca patrila obvinenému, na dotknutý pozemok ju umiestnil a do aktívneho režimu uviedol práve obvinený. Hodnotiac konanie, ktorého sa mal dopustiť obvinený, vo vzťahu k obsahu vyššie spomenutým odborným vyjadreniam vyplynulo, že v lokalite nastraženia pasce je pestré zloženie fauny, nevynímajúc hojné zastúpenie chránených živočíchov, primárne dravých vtákov. Odborným vyjadrením popísaná konštrukčná, účinná a funkčná stránka zaistenej pasce v žiadnom smere nevylúčila možnosť chytenia do tejto pasce rôznych druhov živočíchov (vtákov, cicavcov), resp. ich usmrtenia. Z uvedeného nie je možné dospieť k inému záveru, ako tomu, že obvinený predmetnú pascu nastražil v úmysle chytenia živočícha, ktorý mu „odnáša“ holuby, pričom táto pasca pri prípadom odchyte mala „pracovať“ bez akejkoľvek druhovej selekcie. Praktické skúšky pasce vykonanej potvrdili jej funkčnosť a vzhľadom k tomu, že táto bola „vybavená“ aj návnadou na prilákanie „chyteného“ živočícha, je pravdepodobne len náhodou, že nedošlo k odchytu žiadneho živočícha.  Z odborných vyjadrení vo veci vypracovaných vyplynulo, že v prípade odchytu dravého vtáka, alebo iného živočícha, u tohto v čase po jeho odchyte a dočasnej minimálne čiastočnej imobilizácii dochádza k vyvolaniu značného stresu, ktorý môže viesť k zlyhaniu jeho životne dôležitých funkcii, následnému šoku a usmrteniu.  

	Vzhľadom k zistenému skutkovému stavu veci bolo namieste konštatovať formálne naplnenie všetkých obligatórnych znakov skutkovej podstaty stíhaného trestného činu.   
	Nie je pochýb ani o naplnení subjektívnej stránky stíhaného trestného činu, teda zavinenia obvineného, ktoré možno konštatovať minimálne vo forme úmyslu nepriameho (vyššie citovaný § 15 písm. b) Tr. zák.). Je notoricky známe, o to viac v radoch poľovníckej verejnosti, že na území národného praku (ktorým je aj daná časť pohoria Veľká Fatra, kde inštaloval pascu obivnený), aké druhy živočíchov, vrátane chránených živočíchov,  sa v danej lokalite vyskytujú. 

	Podľa § 8 Tr. zák. trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa § 9 Tr. zák. Trestný čin je prečin a zločin.

	Podľa § 10 ods. 1 písm. b) Tr. zák. prečin je úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou päť rokov.

	Podľa § 10 ods. 2 Tr. zák.  nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná. 

	Pre prečin pytliactva podľa § 310 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zák., ustanovuje zákon trest odňatia slobody na šesť mesiacov až tri roky. 

	 Z citovaného zákonného ustanovenia (§ 10 ods. 2 Tr. zák., tzv. materiálny korektív) je zrejmé, že závažnosť protiprávneho konania pri prečinoch je zadefinovaná taxatívnym výpočtom okolností, ktorých zisťovanie, skúmanie a vyhodnotenie je nevyhnutne potrebné pre konštatovanie naplnenia skutkovej podstaty niektorého z prečinov, uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Obdobné závery prijalo aj kolégiu Najvyššieho súdu SR v stanovisku vedenom pod sp. zn. Tpj 67/2014, z ktorého vyplýva, že výklad a aplikácia práva orgánom činným v trestnom konaní a súdom má svoje pravidlá. ktoré vychádzajú z teórie práva. Tieto pravidlá napr. o hierarchii a druhoch právnych noriem, ich výklade , aj o aplikácii práva podľa analógie musia uvedené štátne orgány rešpektovať a pri rozhodovacej činnosti z nich vychádzať. 
	Medzi zákonné znaky prečinu podľa § 10 Tr.. zák. nepatria len znaky uvedené v osobitnej časti Trestného zákona, ale ja znak závažnosti prečinu v zmysle ods. 2 tohto ustanovenia. Preto, ak je podaná obžaloba alebo návrh na schválenie dohody o vine a treste pre prečin, súd je povinný vždy skúmať, či nie sú splnené podmienky pre aplikáciu § 10 ods. 2 Tr. zák. (materiálny korektív). 

	Rovnako tak orgán činný v trestnom konaní je obligatórne skúmať podmienky pre aplikáciu ust. § 10 ods. 2 Tr. zák., pri každom prečine a tieto dôsledne vyhodnocovať.

	Spomenuté podmienky, resp. ich obsah, nie sú fixne dané, a preto je potrebné zaujať k nim vysoko individuálny postoj v rámci každého konkrétneho trestného konania. 

	V predmetnej veci bolo preukázané, že obvinený mal nastražiť pascu založenú na neselektívnom spôsobe odchytu a to v úmysle chytiť predátora decimujúceho mu chov holub. Jeho konaním žiadny škodlivý následok nevznikol. Takýto záver však nemá vplyv pre „formálne“ subsumovanie jeho konania pod skutkovú podstatu stíhaného trestného činu, ktorý je v jeho základnej skutkovej podstate konštituovaný ako „predčasne“ dokonaný trestný čin. Inak povedané, pre jej naplnenie nie je potrebné (bez splnenia iných podmienok) „ulovenie“ živočícha, postačuje však samotné konanie smerujúce k jeho uloveniu.  V rámci hodnotenia povahy konania obvineného bolo potrebné prihliadnuť aj na pohnútku jeho konania. Obvineným prezentovaná „snaha“ zistenia predátora, ktorý mu „odnáša“ holuby, nebola žiadnym z vykonaných dôkazov vyvrátená. U obvineného nebola teda zistená žiadna zištná alebo iná významná pohnútka jeho konania smerujúca k spôsobeniu ujmy na  životnom prostredí alebo inej škody, umocňujúca závažnosť jeho konania ako takého. Z vykonaného dokazovania vyplnulo, že konanie obvineného bolo motivované snahou uchránenia si vlastných majektových hodnôt, čo však jeho konanie bez splnenia ďalších podmienok, nezbavuje protiprávnosti.   

	Hodnotiac sumárne konanie obvineného, ktorým nedošlo k ujme na životnom prostredí, ako aj vyššie konštatovanú pohnútku konania obvineného, je potom na mieste pokladať závažnosť konania obvineného za nepatrnú a takéto ho poňať aj do konfrontácie s vyššie citovaným ustanovením § 10 ods. 2 Tr. zák. 

	Vyhodnotením okolností, za ktorých bol skutok kladený za vinu obvinenému v tomto trestnom konaní spáchaný, som dospel k záveru, že jeho závažnosť je nepatrná, v dôsledku čoho nie je trestným činom. Takéto konanie obvineného, za súčasného poznania skutkového stavu veci, je však potrebné vyhodnotiť ako právne neaprobované. 

	Podľa § 214 ods. 1 Tr. por. prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

	Z vyššie uvedených dôvodov nekvalifikujem konanie obvineného ako prečin pytliactva podľa § 310 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zák., avšak mám za to, že skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie XXXXX môže vykazovať znaky disciplinárneho previnenia podľa § 3 ods. 2 písm. q) Disciplinárneho poriadku Slovenskej poľovníckej komory, schváleného Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky dňa 23. marca 2010 pod číslom 1189/2010-720-120 s účinnosťou od 1. apríla 2010, v znení neskorších zmien a doplnení, na prejednanie ktorého je príslušná Obvodná poľovnícka komora XXXXX, so sídlom XXXXX, ul. XXXXX, do ktorej jurisdikcie spadá aj obvinený, ako držiteľ platného poľovného lístka. 

 	Z týchto dôvodov som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto  uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Daniel Mikuláš
prokurátor