Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 2 Pv 437/12/1105	Bratislava V, 25.8.2015
EEČ : 2-12-217-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
dňa 19.06.2012 v čase o 19.15 hodine v Bratislave na ceste pred obytným blokom na Budatínskej ulici číslo 73, vykonala hliadka Pohotovostnej motorizovanej jednotky Krajského riaditeľstva Policajného zboru, kontrolu posádky osobného motorového vozidla továrenskej značky Volkswagen Polo Clasic, šedej metalízy, evidenčného čísla XXXXX nakoľko vozidlu nesvietilo ľavé predné stretávacie svetlo, pričom za prítomnosti vodiča XXXXX, narodeného XXXXX trvale bytom Vilová ulica číslo XXXXX XXXXX, bol otvorený batožinový priestor k nahliadnutiu, kde sa v ňom nachádzal čierny športový vak, ktorý mal odopnuté predné vrecko a nachádzali sa v ňom rôzne veci na ktorých vrchu sa nachádzalo 1 ks igelitové vrecko s obsahom neznámej zelenej sušenej rastliny, pričom pri dotazovaní kontrolovaných osôb hliadkou, komu patrí uvedené igelitové vrecko, ml. XXXXX, narodený XXXXX, trvale bytom Vilová ulica číslo XXXXX XXXXX, uviedol že igelitové vrecko je jeho a že sa jedná o marihuanu, následne bol poučený podľa § 89 odsek 1 Trestného poriadku, a uvedené vrecko dobrovoľne vydal, pričom na podklade takto zistených skutočností, bol dňa 19.06.2012 v čase o 19.45 hodine, podľa § 85 odsek 2 Trestného poriadku obmedzený na osobnej slobode.
Na základe znaleckého posudku, vypracovaného Kriminalistickým a expertíznym ústavom Policajného zboru, odboru prírodovedného skúmania a kriminalistických analýz, pod číslom ČES:PPZ-KEU-BA-EXP-2012/8966, bolo zistené, že predložené plastové vrecko s tlakovým uzáverom obsahovalo rastlinný materiál - sušené konope - marihuanu s hmotnosťou 110 mg, ktorá obsahovala viac ako 10 mg účinnej látky THC, pričom uvedené množstvo marihuany, je považované Kriminalistickým a expertíznym ústavom Policajného zboru za minimálne 1 obvykle jednorazovú dávku drogy.
Rastliny rodu Cannabis (konopa) sú zaradené v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky číslo 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach  a prípravkoch v znení neskorších predpisov do I. skupiny omamných látok. Tetrahydrokanabinol (THC) je v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky číslo 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach  a prípravkoch v znení neskorších predpisov do I. skupiny omamných látok.

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ, Odboru kriminálnej polície, Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V, pod číslom konania ORP-551/1-VYS-B5-2015 stíha obvineného mladistvého XXXXX na tom skutkovom základe, ako mu bolo vznesené obvinenie uznesením povereného príslušníka PZ, OO PZ Petržalka Juh, OR PZ XXXXX V sp. zn. ORP-1577/PJ-B5-2012 zo dňa 02.08.2012 pre prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 ods. 1) Trestného zákona, na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
	Po oboznámení sa z uznesením Generálneho prokurátora SR sp. zn. XVI/2 Pz 42/15/1000-7 zo dňa 20.07.2015 som dňa 21.08.2015 na základe vyžiadaného a vyšetrovateľom PZ predloženého vyšetrovacieho spisu vykonal previerku vyšetrovacieho spisu. Preskúmaním vyšetrovacieho spisu som zistil, že je v danej veci odôvodnený postup podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Podľa ustanovenia § 171 ods. 1 Tr. zák. prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi sa dopustí ten, kto neoprávnene prechováva pre vlastnú potrebu omamnú látku, psychotropnú látku, jed alebo prekurzor.
Podľa ustanovenia § 2 ods. 12 Tr. por. orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
Z obsahu vyšetrovacieho spisu, zo záverov znaleckého posudku Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru, odbor prírodovedného skúmania a kriminalistických analýz XXXXX (ďalej len „KEÚ PZ“) vyplýva, že predložené plastové vrecko s tlakovým uzáverom, zaistené u obvineného obsahovalo konope (marihuanu) s hmotnosťou 110 mg obsahujúce viac ako 10 mg účinnej látky THC, čo považuje KEÚ PZ za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy, pričom rastlina rodu Cannabis (konope) je podľa zákona číslo 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov zaradená do I. skupiny omamných látok.
Rastlinný extrakt bol analyzovaný metódou kapilárnej plynovej chromatografie s použitím hmotnostne-selektívneho detektora, pričom vykonanou analýzou bola v rastlinnom materiáli zistená prítomnosť tetrahydrokanabinolu (THC - hlavnej účinnej látky konope) v množstve väčšom ako 10 mg, pričom podľa záverov znaleckého posudku uvedené množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky pôsobením na centrálny nervový systém s menej závažnými zdravotnými a psychosociálnymi následkami.
V prvom rade je potrebné konštatovať, že pojem „obvykle jednorazová dávka drogy“ je pojmom právnym (rovnako ako napríklad pojem nepríčetnosť, či ťažká ujma na zdraví), preto KEÚ PZ nie je oprávnený rozhodovať o tom, čo sa považuje za obvykle jednorazovú dávku drogy a ani stanovovať jej množstvo.
Tento záver vyplýva napríklad z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave (uznesenie sp. zn. 4To 11/2014), podľa ktorej môže záver o obvykle jednorazovej dávke drogy stanoviť výlučne len orgán činný v trestnom konaní (pokiaľ ide o prípravné konanie) alebo súd (pokiaľ ide o konanie pred súdom). Znalecký posudok KEÚ PZ je podkladom na riešenie odbornej otázky spočívajúcej len v tom, aký materiál bol znaleckému ústavu predložený a v akom množstve, či je predložený materiál omamnou, respektíve psychotropnou látkou a či množstvo účinnej (psychoaktívnej) látky v nej je spôsobilé ovplyvniť psychiku konzumenta.
Pojem „obvykle jednorazovej dávky“ sa v súdnej praxi odvodzuje pri jednotlivých druhoch drog od jej hmotnosti. Pojem omamná látka či psychotropná látka v spojení s termínom obvykle jednorazová dávka sú znakmi objektívnej stránky trestného činu podľa § 171 Trestného zákona a práve preto sa obvykle jednorazová dávka definuje prostredníctvom hmotnostného kritéria (ako základného kritéria), nakoľko v ňom sa zároveň spája objektívne aj subjektívne hľadisko, teda zavinenie páchateľa (napríklad páchateľ, ktorý kupuje drogy má záujem spravidla o určité množstvo drogy a množstvo, ktoré kupuje je pokryté jeho zavinením, taktiež páchateľ, ktorý drogy prechováva má určitú vedomosť o ich množstve, t. j. aké veľké množstvo drogy má u seba a táto okolnosť je pokrytá jeho zavinením).
Hmotnostné kritérium je preto prvoradé kritérium. Ako ďalšie kritérium slúži množstvo účinnej látky v zaistenej droge, pretože toto kritérium má význam z hľadiska ustanovenia § 130 ods. 5 Tr. zák. Ku konštatovaniu, že sa páchateľ dopustí prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 ods. 1 Tr. zák. sa z hľadiska znakov objektívnej stránky tohto prečinu vyžaduje ustálenie nielen toho, či obvinený mal pri sebe látku, ktorá sa podľa zákona o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch číslo 139/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov zaraďuje do omamných látok, ale nevyhnutným je aj zistenie, či v konkrétnom prípade takáto rastlina aj obsahuje účinnú látku v takom množstve, ktoré je objektívne spôsobilé ovplyvniť nepriaznivo psychiku človeka. Ak zaistená látka neobsahuje dostatočné množstvo účinnej látky, nie je schopná nepriaznivo ovplyvniť psychiku človeka a nemožno ju podradiť nielen pod definíciu uvádzanú v zákone číslo 139/1998 Z. z., ale ani pod pojem návykovej látky podľa ustanovenia § 130 ods. 5 Tr. zák. Toto kritérium má pritom význam iba z hľadiska objektívnej stránky trestného činu, pretože sa dá určiť len v laboratórnych podmienkach a väčšina páchateľov vie len to o aký druh drogy ide a v akom množstve sa predáva, či kupuje alebo prechováva a to bez toho, že by poznali presné množstvo drogy z hľadiska účinnej látky, pretože sa dá zistiť len expertíznym skúmaním a preto nemôže byť zahrnuté zavinením páchateľa. 
Takouto návykovou látkou v citovanom ustanovení paragrafu na účely Trestného zákona sa rozumie alkohol, omamné látky, psychotropné látky a ostatné látky spôsobilé ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti a sociálne správanie.
Je preto potrebné vždy posúdiť konkrétne okolnosti prípadu, najmä druh a účinnosť omamnej látky, či a v akej intenzite je zistené množstvo látky v konkrétnom prípade spôsobilé po užití ovplyvniť psychiku človeka, jeho ovládacie schopnosti. Koncentrácia účinnej látky je rozhodujúcim faktorom určujúcim nielen intenzitu intoxikácie a tým aj ovplyvnenie správania užívateľa, ale tiež riziko poškodenia jeho zdravia. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti voči páchateľovi tohto trestného činu (bez zistenia koncentrácie účinnej látky v zaistenom množstve v tom, v ktorom prípade), teda nepostačuje fakt, že sa konkrétna zaistená látka nachádza v zozname omamných a psychotropných látok.
Spojenie hmotnostného kritéria (celková hmotnosť látky) a kritéria množstva účinnej látky je nutné aplikovať aj na rastliny rodu Cannabis - konope. Pri rastlinách rodu Cannabis - konope sa v súdnej praxi vychádza primárne z hmotnostného kritéria a skúmanie obsahu THC v nej (ako účinnej látky a to v percentách hmotnostných) má význam len pre zistenie, či skutočne ide o omamnú látku podľa § 130 ods. 5 Tr. zák., nakoľko ak by zaistená látka nedosahovala aspoň minimálne množstvo THC schopné ovplyvniť psychiku človeka, nešlo by o návykovú látku a nebol by naplnený príslušný znak objektívnej stránky skutkovej podstaty. Z uvedeného vyplýva aj to, že prechovávanie rastlín roku Cannabis - konopa nie je trestné v prípadoch, ak neobsahuje zodpovedajúce množstvo účinnej látky THC, pretože nejde o omamnú látku a rovnako tak nie je trestné v prípadoch, ak síce obsahuje dostatočné množstvo účinnej látky THC, avšak nedosahuje hmotnosť, ktorú by bolo možné považovať za obvykle jednorazovú dávku.
Pokiaľ ide o hmotnostné kritérium, tak súdna prax už dlhodobo vychádza z toho, že obvykle jednorazovú dávku marihuany je potrebné stanovovať v závislosti od hmotnosti zaisteného sušeného materiálu marihuany, pričom pri zohľadnení tohto hmotnostného kritéria, t. j. metodiky   výpočtu  vychádzajúcej   z hmotnostnej dávky marihuany sa za obvykle jednorazovú dávku považuje množstvo zodpovedajúce 500 mg (0,5 g) vysušenej marihuany. Súdna prax vychádza z toho, že pojem obvykle jednorazovej dávky drogy musí byť hmotnostne vymedzený, teda musí byť stanovená určitá konkrétna hmotnosť danej drogy, ktorú je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy a to aj z toho dôvodu, aby sa stanovila hmotnostná hranica pojmu obvykle jednorazová dávka drogy, od ktorej by sa následnej mohol odvíjať násobok obvykle jednorazovej dávky drogy podľa § 135 Trestného zákona.
Táto hmotnostná hranica je podstatná aj z dôvodu, aby bolo možné hmotnostne odlíšiť jednu jednorazovú dávku od zbytkového množstva drogy. Vzhľadom k tomu, že Trestný zákon neurčuje pri jednotlivých druhoch drog, čo rozumie pod obvykle jednorazovou dávkou drogy, bolo nevyhnutné, aby bol tento právny pojem definovaný súdnou praxou. Pri marihuane sa teda vychádza z priemernej hmotnosti tabakovej cigarety (0,5 g), pričom množstvá nedosahujúce túto hmotnosť sa považujú za zbytkové množstvá drogy (či stopové množstvá drogy), ktoré nie sú predmetom trestnoprávneho postihu.
V danom prípade celkové zaistené množstvo marihuany nie je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy z hľadiska hmotnostného kritéria.
V tejto súvislosti je potrebné poukázať tiež na skutočnosť, že trestným činom nie je konzumácia drog, ale ich prechovávanie a to nie prechovávanie drogy v akomkoľvek množstve, ale len v množstve, ktoré dosahuje minimálne hmotnostnú hranicu obvykle jednorazovej dávky drogy. Kritérium obvykle jednorazovej dávky drogy preto slúži aj ako hranica vyvodzovania trestnej zodpovednosti, keď množstvo drogy nedosahujúce množstvo obvykle jednorazovej dávky drogy nie je trestnoprávne sankcionované.
V tomto prípade podozrivý nedisponoval ani minimálnym množstvom sušenej rastliny rodu Cannabis ustáleným judikatúrou ako obvykle jednorazová dávka - 500 mg, preto jeho konanie nebolo spôsobilé naplniť znaky skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 ods. 1 Tr. zák.
Po preskúmaní a vyhodnotení zabezpečených dôkazov a vyšetrovacieho spisu, ako celku, je nutné teda konštatovať, že konanie obvineného mladistvého XXXXX tak, ako bolo vykonaným vyšetrovaním zadokumentované nenapĺňa všetky formálne znaky predpokladané skutkovou podstatou prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 ods. 1) Trestného zákona, čím nemožno v konaní obvineného vidieť páchanie uvedeného prečinu.
Taktiež som dospel k záveru, že uvedené konania obvineného nevykazuje ani zákonné znaky inej skutkovej podstaty trestného činu uvedeného v osobitnej časti trestného zákona. 

S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je konštatované vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Stanislav Cirman
prokurátor